KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 40. N:0 2. 13 



ofvan jord. Vid Håkantorp å sandmark insamlade ungplantor syntes under gronings- 

 aret hafva utbildat utlöpare till betydande längd; utlöparna hade t. o. m. med sina 

 spetsar trädt ofvan jord i form af örtbladsrosetter 1 ; fig. 1 (g, h) i. 



I Uppsala botaniska trädgård sommaren 1903 å trädgårdsland uppdragna års- 

 plantor hade på hösten utbildat ett synnerligen kraftigt, rikgrenadt rosettskott; 

 redan nu hade riklig utlöparbildning inträdt. — Af Cleve, 1. c, uppdragna höst- 

 grodda plantor »öf vervintrade på fritt land utan att taga skada, ehuru endast ett 

 par små örtblad ännu kommit till utveckling. Följande vår utvecklades först rosett- 

 ställda blad, därpå utlöpare från dessas veck. Hufvudskottets växpunkt dog regel- 

 bundet under denna (andra) vegetationsperiod, men utlöparna öf vervintrade antingen 

 med en frisk örtbladsrosett eller med en lågbladsklädd terminalknopp. Birötter ut- 

 gingo vid och mellan nodi på utlöparna, hvilkas längd kunde uppgå till 2 dm. Föl- 

 jande år blommade växten». - - Bortdöende hufvudskott har jag ej iakttagit. 



Achillaea ptarmica! (Tafl. i, B: 2.) 



Undersökningsmaterial: årsplantor: T. Lpm. Vassijaure, ruderatmark, 8 /s 

 1903 (fig. 2 k, 1). Vg. Hassle prästg., lerjord, /s 1905 (fig. 2 h, i, j); ungplantserie: 

 Sk. Kristianstad, sandig kärrkant lp /o 1904 (fig. 2 a — f ) ; i kultur uppdragna års- 

 plantor: H. B. U. s. 20 / 6 , sk. 18 ,8 1900, F. R. Kjellman; H. B. U. /io 1903. 



Litteratur: Kjellman II, p. 254. — Wydler VI, p. 532. 



Örtartad pollakanth af rosettskottliknande— sträckledad typ; internodieförläng- 

 ningen är åtminstone nedtill å hufvudskottet relativt svag. Vårgroning har jag iakt- 

 tagit i naturen. 



Hjärtbladen äro ovalt lancettlika, oskaftade, sammanväxt slidiga, såsom utväxta 

 c:a 5x2 mm. Örtbladen visa skäligen svag heterofylli; primordialbladen äro hel- 

 brädda de — svagt och glest tandade. Den m. 1. m. förlängda hypokotylen öfvergår 

 utan synbar gräns i den tidigt grenade hufvudroten. Från hypokotylens såväl nedre 

 som öfre del komma tidigt birötter till utbildning (se fig. 2 b) ; ett huf vudrotsyste- 

 met i styrka vida öfverträffande birotsystem har redan första årets höst utbildats. 



A fet och myllrik ruderatmark i Torne Lappmark, Vassijaure, insamlade års- 

 plantor (se fig. 2 k, 1) hade i augusti månad förutom det svagt internodieförlängda 

 hufvudskottet från nedre örtbladsaxillerna utbildat mera sträckledade. båglikt uppåt- 

 gående, örtbladiga sidoskott. Från hufvudskottets öfriga örtbladveck hade likaledes 

 sidoskottalstring påbörjats. 



I Västergötland, Hassle, å hård lerjord påträffade årsplantor voro i augusti 

 månad af betydligt lägre utvecklingshöjd än de i Torne Lappmark insamlade. Sido- 

 skottalstrjng hade ej ännu begynt, och birotsystemet var ännu relativt svagt utbil- 

 dadt i förhållande till den djupgående, grenade hufvudroten (se fig. 2 h— j). 



I kultur sommaren 1900 uppdragna årsplantor voro sträckledade, dock de för- 

 sta båda internodierna blott svagt förlängda. Från de nedre bladaxillerna utveck- 



1 Jmf. Brundi.v T, p. 71. 



