KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 40. NIO 2. 31 



gående, kraftiga birötterna, som tydligen under vintern äfvenledes tjänstgöra såsom 

 upplagsorgan 1 (se fig. 1 a, b). 



Af de i Skåne å stranden af Råbelöfssjön insamlade ungplantorna att döma, 

 synes utvecklingen i naturen ej försiggå i så nära nog fullständig öfverensstämmelse 

 med förhållandet hos Scrophularia nodosa, som ofvan anmärkts för de i kultur upp- 

 dragna årsplantorna. Visserligen torde äfven i naturen under groningsåret en bipolär 

 jordstambildning komma till utveckling. Dock blifver aldrig här jordstammen så 

 tydlig, ej basaldelen af det första epikotyla internodiet så upplagsförtjockad som 

 hos Scrophularia wotfcwa-årsplantan. 2 Under senare utvecklingsår förlängas de plagio- 

 tropa axlarna allt mera, de blifva båglikt utåt— uppåtgående, utlöparlika och för- 

 ses redan under anläggningsåret med egna birötter. 3 Dessa äro hos Ewpatorium äfven 

 i naturen upplagsförtjockade. 



Tussilago farfara! 



Undersökningsmaterial: grodd — ungplantor: Sk. Kristianstad, Hammar, 

 sandtag, 2 7o, A 1904; årsplantor: Uppl. Ekolns strand, 17 A 1901, F. R. Kjellman; 

 Gtl. Stånga myr, A„ 1902. 



Litteratur: Irmisch VI, pp. 521—22. — Lubbock I, 2, pp. 136—7. ■- Nils- 

 son I, p. 183. — Warming IV, pp. 74—5. 



Ortartad pollakanth af rosettskottyp. Frukterna torde i naturen gro redan 

 under mognadsåret, redan i juni månad. ' 



Den 20. 6. 1904 voro Tus^agro-växplatserna vid Hammars sandtag (Sk. Kristian- 

 stad) öfversållade med grodd — ungplantor af arten ifråga. Å de äldsta hade 3 — 4 

 rundadt — ovalt lancettlika, glestandade rosettblad utbildats. Hjärtbladen voro kort 

 sammanväxt slidiga, skaftade, ovalt — jämnbredt lancettlika, c:a 3 — 4 + 6 — 8 X 2 mm. 

 Hufvudroten var svag, fingrenad, redan nu förträngd af de från epikotylbasen rik- 

 ligt utbildade birötterna. Utlöpare hade ej ännu börjat utvecklas. Vid besök å 

 samma lokal i midten af augusti månad fann jag flertalet plantor med utlöpare af 

 några cm:s längd. 



Kraftigt utvecklade årsplantor hafva insamlats af Kjellman å stranden af 

 Ekoln ("A 1901). Dessa hade från epikotylbasen utbildat ett kraftigt birotsystem; 

 utlöpare förefunnos af ända till dm. -längd; rosettbladen voro ända till 16 cm. långa. 



Hösten 1902 påträffade jag å Gottland, Stånga myr (okt.) en årsplanta af Tus- 

 ■silago, som hade hjärt- och nedre örtbladen nervissnade; äfven de öfre örtbladen 

 voro redan nu frostskadade, till formen ovalt lancettlika, glestandade ; från epikotyl- 

 basen hade synbarligen tidigt utvecklats ett skäligen kraftigt birotsystem ; från de 

 nedre rosettbladsaxillerna hade utlöparbildning påbörjats: lågbladiga utlöparknoppar, 

 den längsta 4 mm. lång, vid basen 2 mm. bred, ljust rödaktig, hade utvecklats. 



1 Jmf. Brcndin I, p. 49. 



2 Äfven i kultur blifva stundom hjärtbladskotten redan första året m. 1. m. utlöparartade, se fig. 1 a. 



3 Om skottbyggnaden hos Eupatorium se Nilsson I, pp. 40, 42, 93, 136—7; Brundin I, p. 49. 



4 Jmf. Irmisch, 1. c. p. 521. 



