KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 40. N:0 2. 39 



Rodder, der maaske kunde kaldes »Vandringsrodder»; de udstraale först nsesten vandret 

 fra Primroden, sasnke sig derpaa brat og dybt i Jorden. Pra alle Rodder kan der 

 utgaa Rodskud, som endog i Spiringsaaret kunne voxe ud till Lovskud, der ligesom 

 alle senere Lovskud, kunne danne nye Centra for Rodvandringen. Ved Vsexttidens 

 Slutning do Skuddene helt, og Foryngelsen er ganske overladt till Rodskuddene; 

 Roddelenes Varighed er ikke läng, hojst 2-aarig.» (Warming, 1. c.) 



Hjärtbladen äro skaffade, rundadt ovala, c:a 5 + 16 x 10 mm. Primordialbla- 

 den äro ovala, helbräddade — bukttandade, glest taggb räddade. Den förlängda 

 hypokotylen sammanflyter med den starka, rikgrenade, genomgående och djupt ned- 

 trängande hufvudroten. Tidigt synes adventivskottbildningen begynna. 



Lappa officinalis. 



Litteratur: Johansson III, p. 80. 



Lappa minor! 



Undersökningsmaterial: grodd— ungplantor : Vg. Hassle, ruderatmark 2 / s , 

 27 / s 1902. 



Litteratur: Brundin I, pp. 28—9. - Johansson III, p. 80. — Moe I, p. 

 38. - Sylvén VI, p. 180. - Wittrock II, p. 443. 



I regeln vårgroende bienn eller (ej sällan) plurienn hapaxanth af rosettskottyp. 

 Groningen försiggår i regeln om våren; höstgrodda plantor påträffas dock stundom. 1 

 I augusti månad ( 27 /s) har jag i Västergötland, Hassle, påträffat en ren groddplanta, 

 som väl dock uppstått ur ett föregående års »frö» (ett »hårdt» frö!?). De ur höst- 

 grodda frukter uppkomna plantorna torde gifva upphof till höstgroende bienna, möj- 

 ligen äf ven höstgroende plurienna individ. 2 



Hjärtbladen äro ovalt tunglika, skaffade, långt sammanväxt slidiga. Under 

 epikotylutvecklingen utväxa hjärtbladen ofta rätt betydligt. Såsom utväxta nå de 

 en storlek af ända till 6 + 7 + 17x8 (slida + skaft + skifva) mm. Af hypokotyl och 

 hufvudrot bildas ett kraftigt upplagsorgan; rotgrenarna äro relativt få och fina. 



Under vintern bortvissna första årets blad, och blott de inre outvecklade, på 

 ut- (under-) sidan starkt håriga, knopplikt hopslutande örtbladen uthärda öfvervintrin- 

 gen. De kvarsittande, vissnade örtbladsslidorna bidraga till vinterskyddet. Genom 

 rotens kontraktion befinner sig vinter »knoppen» på hösten helt och hållet dold 

 i marken. 



Lappa nemorosa 



torde nära öfverensstämma med föregående arter. Så äfven 



1 Jmf. Johansson, 1. c. 



2 Jmf. Sylvén, 1. c. 



