KITNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 40. N:0 2. 45 



Tragopogon crocifolius! (Tafi. IV, B: i.) 



Undersökningsmaterial: grodd— ungplantserie : Gtl. Visby, Snäckgärdet 3 % 

 1904 (fig. 1 a-f). 



Litteratur: Johansson III, p. 99. — Lubbock I, 2, p. 161. 



Bienn, möjligen äfven plurienn hapaxanth af rosettskottyp. Af de den 3 % 

 1904 insamlade ungplantorna (se fig. 1 a— f!) att döma, synes det mig troligt, att 

 äfven höstgroning kan förekomma jämte den här tydligen i regeln inträdande vår- 

 groningen. Johansson, 1. c, angifver växten såsom bienn. Han sluter detta »däraf, 

 att groning ej på grund af ståndorten kan äga rum under sommarens torka», och att 

 han »i midten af sept. sett talrika rosettplantor, h vilkas rötter hade 6 mm.: s tjocklek, 

 och h vilkas korta hufvudstam nedtill ägde en mängd bladärr efter redan af fallna blad». 

 »Å de af mig insamlade årsplantorna mätte hjärtbladen (se fig. 1 a) c:a 7+30 

 X 0,5 m. m. Primordialbladens sliddelar voro relativt svagt och glest ullhåriga. 



Öfvervintringen torde ske på m. 1. m. vintergrönt rosettstadium. 1 De starkt 

 ullhåriga bladslidorna (se fig. 1 e, f) torde äfven spela roll som vinterskydd. 



Scorzonera humilis! 



Undersökningsmaterial: ungplantserie : Gtl. Bro, dikeskant 3 V S 1904; i kul- 

 tur uppdragna grodd — ungplantor: frukter sådda i kruka i frigidarium 27 / i0 1903, 

 grodda A 1904, grodd— ungplantor skördade 22 /. h Vi o 1904, A 1905. 



Ortartad pollakanth af rosettskottyp. Groningen synes försiggå om våren. 



Hjärtbladen äro långt sammanväxt slidiga, liniära, å i naturen insamlade års- 

 plantor c: a 2 + 20 X 0,5 mm., å i kultur uppdragna plantor c: a 3 + 37 X 1 mm. 

 Primor di al bladen äro skaffade, smalt lancettlika — nästan liniära. Hypokotylen är 

 kort, äfven å de i kultur uppdragna plantorna blott c: a 1 — 2 mm. lång. Hypoko- 

 tyl och hufvudrot sammanflyta till ett tidigt starkt förtjockadt, sparsamt grenadt, 

 pålliknande hufvudrotsystem. 



Under groningsåret utbildas ett m. 1. m. rikbladigt rosettskott. Under vintern 

 bortdö rosettbladen; deras starkt ullhåriga sliddelar kvarstå dock skyddande kring 

 de inre knopplikt hopslutande, ännu outvecklade örtbladsanlagen. Växtens första 

 förstärkningsstadium synes i naturen vara af flere års längd. 



Picris hieracioMes! (Taft. IV, B: 2.) 



Undersökningsmaterial: ungplantserie: Gtl. Vestkinde, Skäggs, dikeskant 

 3 1-, 1904 (fig. 2 a — f ) ; herbarieexemplar (H. U.). 



Litteratur: Ascherson I, pp. 368, 938. — Bbundin I, p. 33. - Irmisch 

 IV, pp. 377—8. — Johansson III, p. 45. 



• x Jmf. Johansson, 1. c. 



