KUNG1.,. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 40. N:0 2. 47 



Crepis virens angifves af Johansson, 1. c, såsom å Gottland bienn och vinter- 

 annuell. Enligt flororna är växten äfven sommarannuell; Ascherson, 1. c, uppgif- 

 ver den sålunda såsom vinterannuell och sommarannuell, så också Areschoug, 1. c. 

 — A Gottland, Bro, trädgårdsvall, har jag funnit växten bienn. På ett tvåårsindivid 

 syntes här (d. 7 7 1904) det nu sträckta hufvudskottet afslaget och ersatt af kraftiga, 

 basala, axillära rosettgrenskott. 



Öfvervintringen sker på rosettstadiet (Johansson, 1. c. p. 70). 



Crepis tectormn ! 



Undersökningsmaterial: grodd— ungplantserie: H. B. U. 3 % 1904; årsplan- 

 tor: Gtl. Bro, sandfält V? 1904; Cr. tectorum f. glabrescens : i kultur uppdragna års- 

 plantor: Vg. Hassle prästgård, trädgårdsland: fr. insaml. Gtl. Bro 7 7 , s. u /«, plan- 

 tor sk. 17 A 1904; herbarieexemplar (H. U.). 



Litteratur: Areschoug IV, p. 37. - - Ascherson I, p. 385. - Britndin I. 

 pp. 24 — 7. — Fries I, p. 91. — Hildebrand II, p. 74, anm. 4. — Johansson 

 III, p. 70. 



Enligt Johansson, 1. c, är växten på Gottland bienn, sommarannuell och 

 vinterannuell. — Af Brundin, 1. c, föres Cr. tectorum till den af honom uppställda 

 Draba ?'erna-typen: »höstgroende bienna växter, hvilka öfvervintra i form af rosett- 

 plantor» ; sålunda uppföres växten här såsom i Aschersons mening vinterannuell ; ' 

 formen segetalis af Crepis tectorum är ej annat än den synnerligast bland vårsäd 

 förekommande 1-åriga formen af samma art». — Själf har jag å Gtl., Bro, sandfält, 

 funnit Crepis tectorum bienn, i Vg. Hassle, flerestädes å ruderatmark vinterannuell, 

 i vårsäd sommarannuell (j. segetalis). 



Hjärtbladen äro skaffade, ovala, c:a 5 + 6 X 2 — 3 mm. (enl. mått å exemplar 

 från trädgårdsjord i H. B. IL). Om heterofjdlin nämner Brundin, 1. c. p. 26: »de 

 närmast efter hjärtbladen följande rosettbladen äro tunglika och helbräddade eller 

 glest småtandade, och först på dessa följa så småningom de karakteristiska, lyrfor- 

 migt parflikade rosettbladen». Den förlängda hypokotylen sammanflyter med den 

 slutligen ganska kraftiga, m. 1. m. rikgrenade, genomgående hufvudroten. 



Den sommarannuell a åkerformen har äfven den de nedre internodierna rosett- 

 likt förkortade. — Hos öfvervintrande individ sker öfvervintringen på öppet rosett- 

 stadium. 



Crepis prseinorsa ! 



Undersökningsmaterial: ungplanta: Vg. Hassle, Tjos, dikeskant, /« 1904. 



Örtartad pollakanth af rosettskottyp. — Endast en ungplanta, sannolikt på 

 andra eller tredje året, har af mig påträffats. Å denna var hufvudroten nästan full - 

 ständigt afdöd. Epikotylskottet var rosettartadt, ogrenadt, vid basen kraftigt birot- 



1 Jmf. Sylten- VI, p. 178. 



