54 N. SYLVÉN, OM DE SVENSKA D1K0TYLED0NEKNA. 



Litteratur: Kjellman II, p. 257. 



Örtartad pollakanth af rosettskottyp. — Odlad å trädgårdsland i H. B. U. 

 sommaren 1903 kom växten redan första året till blomning, eller också utbildades en 

 synnerligen rik- och storbladig örtbladsrosett, oftast med begynnande rosettgrenighet. 

 Enligt Kjellman, 1. c, anläggas sålunda hos G. rapunculoides i hjärtbladens axiller 

 »sidoskott, som redan under groningsåret komma till tämligen hög utveckling». — 

 Öfvervintringen sker såsom hos föregående art 1 . 



Hjärtbladen äro skaf tade, spadlika, i spetsen grundt urnupna, c:a 6 + 5x5 

 mm. Primordialbladen äro hjärtlika, groft och glest bukttandade. Den förlängda 

 hypokotylen sammanflyter med den grenade, genomgående hufvudroten till ett m. 

 1. m. starkt förtjockadt upplagsorgan. Riklig birotbildning inträder dock förr eller 

 senare från epikotylbasen. 



T kultur ur den 2p /« 1900 sådda frön uppdragna årsplantor utvecklade under 

 groningsåret ett kraftigt grenadt, ännu dock rent vegetativt rosettskott. — När ut- 

 löparbildning inträder är mig obekant. 



Campanula trachelium ! 



Undersökningsmaterial: grodd -ungplantor : Uppl. H. B. U., G. trachelium- 

 parcellen å systemat, afdeln., 3 % 1904; ungplantserie : Uppl. Linnés Hammarby 2: V-, 

 1904; i kultur uppdragna årsplantor: H. B. U. s. 2 %, sk. l 7«, ""'Vn, 1900, F. R. 

 Kjellman; H. B. U. s. 2 % 1903 gr(odd) A, sk. 22 A, 28 A 1904. 



Litteratur: Kjellman II, p. 257. — Nilsson I, pp. 130—1. 



Örtartad pollakanth af rosettskottyp. Groning synes försiggå om våren. 



Hjärtbladen äro skaffade, ovala — spadlika, grundt urnupna i spetsen, c:a 2 I 4 

 < 3 — 4 mm. Primordialbladen äro hjärtlika, groft och vanligen glest bukttandade. 

 Den förlängda hypokotylen sammanflyter med den grenade, genomgående hufvud- 

 roten till ett m. 1. m. starkt förtjockadt upplagsorgan. 



Under groningsåret utvecklas ett m. 1. m. rikbladigt, i naturen ogrenadt rosett- 

 skott, hvars blad nervissna under vintern ; de långskaftade bladens fotdelar kvarsitta 

 dock, bildande ett knopplikt vinterskydd. I naturen synes det första förstärknings- 

 stadiet vara af flere (mer än 2) års längd. 



Campanula latifolia. 



Undersökningsmaterial: i kultur uppdragna ärsplantor : H. B. U. s. ""/.i, 

 sk. '/b, u " 10 / lu 1900, F. R. Kjellman. 



Litteratur: Kjellman II, p. 257. 



Campanula latifolia synes till sin utveckling nära öfverenstämma med före- 

 gående art 1 . 



1 Jmf. Kjellman, 1. c. 



