KtTNOL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 40. N:0 2. 1É5 



Litteratur: Cleve II, pp. 60—1. — Lttbbock I, 2, pp. 180—1, fig. 498. 



Örtartad pollakanth af rosettskottyp. »Äger ett mot» groningsförsök »svarande 

 förhållande rum i naturen, så skulle fröna, sedan de blifvit spridda på sommaren 

 eller hösten, öfvervintra två gånger och därefter vara färdiga att gro tidigt följande 

 vår» (Cleve, 1. c., p. 61). Vårgroning har af mig iakttagits i naturen. 



Hjärtbladen äro skaffade, ovala, c:a 3 + 5x3 mm.; i stark skugga växta 

 plantor hafva skaften ända till 9 mm. långa. Primordialbladen äro äggrunda, svagt 

 bukttandade. Den förlängda hypokotylen sammanflyter med den fina, fint och rikt 

 grenade hufvudroten. Tidigt utvecklas från hypokotylen och förnämligast epikotyl- 

 basen ett kraftigt, hufvudroten snart förträngande birotsystem. 



I naturen utvecklas under groningsåret ett relativt fåbladigt rosettskott. Öf- 

 vervintringen sker så på m. 1. m. vintergrönt stadium. Å äldre ungplantor utveck- 

 las liksom hos följande art ett eller annat, slutligen flere lågblad till skydd för de 

 inre, ännu outvecklade rosettbladen. Det första förstärkningsstadiet synes i naturen 

 vara af flere års längd. 



Primnla elatiof. 



Litteratur: Lubbock I, 2, p. 179, fig. 497. — Warming ///, pp. 73— 4, Fig. 3. 



Primnla farinosa! (Tafl. XXII: 5.) 



Undersökningsmaterial: ungplantserie : Öl. Gösslunda alfvar 25 /« 1904; 

 Ög. Omberg, Stocklycke äng u / 8 1904; Vg. Wrangelsholm 21 A 1904, H. Witte (fig. 

 5); i kultur uppdragna årsplantor: H. B. U. s. 2 %, sk. 11-1 %o 1900, F. R. 

 Kjellman. 



Örtartad pollakanth af rosettskottyp. Groningen synes i naturen försiggå. 

 om våren. 



Hjärtbladen äro kortskaftade, ovala, c: a 4 X 1,5 mm. Primordialbladen äro 

 relativt korta och breda, m. 1. m. spadlika, glest bukttandade. Den förlängda hypo- 

 kotylen sammanflyter med den svaga, sparsamt grenade hufvudroten. Tidigt utbil- 

 das från hypokotyl och epikotylbas ett snart hufvudroten fullständigt förträngande 

 birotsystem. 



Under groningsåret utvecklas i naturen ett m. 1. m. rikbladigt rosettskott. 

 Under vintern bortvissna örtbladen, och öfvervintringen sker förmedelst den af låg- 

 bladslika, af starkt utvecklad fotdel och m. 1. m. rudimentär skifva bestående blad- 

 bildningar uppbyggda vinterknoppen (jmf. fig. 5) ; under första öfvervintringen torde 

 dock enstaka blad vara m. 1. m. vintergröna och i följd däraf vinterknoppbildningen 

 ännu mindre tydlig. Det första förstärkningsstadiet synes i naturen vara af flere 

 års längd. 



