KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 40. N:0 2. 143 



cinalis f. norvegica har jag i Torne lappmark funnit typiskt perenn, så äfven /. lito- 

 ralis å Gottland. 



Hjärtbladen äro af typiskt Umbellif er-utseende, kort sammanväxt slidiga ; hos 

 /. norvegica mäta dec:a 7 + 10x 1,5 — 2 mm. Primordialbladen äro 3-delade; del- 

 bladen äro m. 1. m. rundade, enkelt sågtandade. Den på hösten bildade upplags- 

 roten är hos /. norvegica ej ännu första året synnerligen mäktig, hos f. litoralis dock 

 redan första året tidigt skäligen starkt förtjockad. Öfvervjntringen sker på af de 

 kvarsittande bladfotdelarna knopplikt skyddadt, ej eller föga vintergrönt stadium. 

 Det första förstärkningsstadiet synes i naturen vara af flere (mer än två) års längd. 

 - Kjellman, 1. c., hänför A. litoralis till samma typ som Cicuta m. fl. Umbelliferer. 



Peucedanimi palustre ! 



Undersökningsmaterial: årsplantor: Vg. Hassle 14 / 7 1902. 



Litteratur: Cleve II, pp. 26—7. 



P. palustre tillhör äfven den af Cicuta m. fl. Umbelliferer representerade ung- 

 plantstypen. Växten är, åtminstone på äldre stadier, icke vintergrön. s Ehuru fröet 

 är grobart genast efter mognaden, kräfver groningen vid lägre temperatur så lång 

 tid, att den blott sällan torde ifrågakomma under om hösten pågående hydrofil 

 spridning.» (Cleve, 1. c. p. 27). I Västergötland, Hassle, där jag iakttagit vårgro- 

 ning, är växten en m. 1. m. typisk vinterståndare (jmf. Norén och Witte I, p. 70). 



Hjärtbladen äro af vanlig Umbellif er-tyn, c:a 15 + 10 x 1,5 mm. Redan pri- 

 mordialbladen äro upprepadt delade, 3-loberade med 3— 4-delade lober. 



Anetlmm graveolens! 



Undersökningsmaterial: grodd— ungplantor : Vg. Hassle prästgård, träd- 

 gårdsland, Va 1902; höstgrodda årsplantor: Uppl. Uppsala, ruderatmark, 2 % 1901. 



Sommaramiuell hapaxanth af nedtill rosettlikt förkortade internodier. Fruk- 

 terna synas vara genast vid mognaden grobara; höstgrodda plantor hafva af mig 

 insandats vid Uppsala hösten 1901; de höstgrodda plantorna förmådde ej uthärda 

 öfvervintringen. 



Hjärtbladen äro af typiskt Umbellif er-utseende, nästan utefter hela sin längd 

 jämnsmala och sålunda utan tydligt af satt skaft, kort sammanväxt slidiga, c: a 25 X 

 1 mm. Örtbladen äro alla upprepadt delade, primordialbladen dock relativt enkel- 

 delade. Den förlängda hypokotylen sammanflyter med den grenade, här blott svagt 

 förtjockade hufvudroten. 



Pastinaca sativa! 



Undersökningsmaterial: grodd— ungplantor : Uppl. Uppsala "A 1902; H. 

 B. U., P. sativa-na.Teellen å organografiska afdeln., 3 % 1904; höstgrodda plantor: 

 Uppl. Uppsala 2 7i„ 1901, "/« 1902; ungplantserie : Sk. Kristianstad '% 1904. 



