160 N. SYLVÉN, OM DB SVENSKA DIKOTYLEDONERNA 



Af de i naturen insamlade ungplantorna att döma synes V. arenaria till sin 

 utveckling nära öfverensstämma med föregående art. 



Viola caiiina. 



Undersökningsmaterial: grodd— ungplantserie : H. B. U. 1904 — A 1905, 

 Lilly Lagerheim. 



Örtartad pollakantli af ännu första året m. 1. m. rosettskottliknande typ. Gro- 

 ningen synes i naturen försiggå om våren. ' 



Hjärtbladen äro skaffade, ovala, svagt intryckta i spetsen, c:a 10 + 9x6 mm. Pri- 

 mordialbladen äro rundadt hj ärtlika, relativt glest bukttandade. Den förlängda hy- 

 pokotylen sammanflyter med den nedtill rikt grenade hufvudroten. Hypokotylen 

 och öfre delen af hufvudroten äro svagt upplagrande. 



Under groningsåret utvecklas ett m. 1. m. rikbladigt rosettartadt eller svagt 

 internodieförlängdt, ännu ogrenadt epikotylskott. Under vintern synas flertalet blad 

 nervissna; alltid torde dock några örtblad vara vintergröna. De vissnade bladens 

 fotdelar kvarsitta ocli bidraga till vinterskyddet. Å de öfvervintrade plantorna syn- 

 tes m. 1. m. slutna axillärknoppar utbildade. 



Viola stagniiia! (Tall. XI, A: 5.) 



Undersökningsmaterial: årsplantor: Vg. Hassle, Nordängen / 8 1905 (fig. 

 5 a— d) ; andraårsplantor : Vg. Hassle, Holmarna 2 % 1903 (fig. 5 e). 



Af de i naturen våren 1903 insamlade andraårsplantorna (se fig. 5 e) att 

 döma syntes växten liksom föregående art under groningsåret utveckla ett m. 1. m. 

 rosettartadt, ogrenadt, på m. 1. m., i regeln dock svagt eller föga vintergrönt stadium 

 öfvervintrande epikotylskott. En del årsplantor från sommaren 1905 syntes också 

 bekräfta denna min förmodan (se fig. 5 a). Men utom de sålunda rosettskottartade 

 årsplantorna påträffade jag nu årsplantor af helt afvikande utseende: redan första 

 året sträckledade, från såväl nedre som öfre örtbladsaxillerna rikt grenade, rikligt 

 kleistogamt blommande individ (se fig. 5 b — d); hjärtbladen kvarsutto ofta friska 

 ännu vid (kleistogam-)blomningen (se fig. 5 b, d). 



Hjärtbladen (fig. 5 d) äro skaffade, ovala, c:a 3 + 5x2 mm. Primordialbladen 

 (se fig, 5 a) äro relativt kort och bredt hjärtlika. Om hypokotyl och hufvudrot se 

 föregående art. 



Viola pumila! (Tafl. XXIII: 3.) 



Undersökningsmaterial: grodd — ungplantor: Öl. Resmo alfvar 17 /o 1905 

 (fig. 3), 24 /e 1904. 



1 I Västergötland liar jag nämligen i maj — juni sett artens växplalser rika på grodd — ungplantor- 



