21+ N. SYLVEN, OM DE SVENSKA DIKOTYLÉDONERNA 



. Poteriiun polygamum. 



Undersökningsmaterial: årsplantor: Gtl. Bro, Eriks 'A 1898, T. Vester- 

 gren. 



P. polygamum torde till sin första utveckling nära öf verensstämma med före- 

 gående art. Groning synes äfven här i naturen försiggå om våren. 



Hjärtbladen likna dem hos föregående art; dock synes den basala inskärningen 

 å skifvan här vara mindre skarp: på hvardera sidan om skaftet utgår hjärtblads- 

 skifvan i en kort tand. Såsom utväxta mäta hjärtbladen c: a 9 + 6 — 7x4,5 mm. 

 Primordial bladen äro såsom hos föregående art 3-bladiga; redan primordialbladen visa 

 tydlig poli/gamum-dbrtkaraktsiv: bladen glatta med tydligt skaffade småblad. --Af de 

 af Vestergren insamlade årsplantorna voro trenne trikotvla. 



Alchemilla arvensis! 



Undersökningsmaterial: blommande dvärgindivid med ännu vid blom- 

 ningen kvarsittande, ehuru nu intorkade hjärtblad: Öl. Resmo alfvar in A 1905. 



Litteratur: Areschoug IV, p. 303. — Ascherson I, p. 197. — Johansson 

 777, p. 56. — Wydler VI, p. 182. 



Alchemilla vulgaris! 



Undersökningsmaterial: ungplantserie : Vg. Hassle prästgård 17 A 1902, A 

 1903; i kultur uppdragna årsplantor: H. B. U. s. 3 %, sk. ""'V.o 1900, F. R. K.tell- 

 man; H. B. U. A o 1903; A. indg. * alpestris : årsplantor: T. Lpm. Vassitjåkko 17 A 

 1903; A. vulg. * glöm er ulans : T. Lpm. Torne hamn 23 /? 1903; T. Lpm. Poulmovaara 

 2C A 1903. 



Litteratur: Kjellman II, pp. 258 — 9. — Wittrock II, pp. 442 — 3. 



Örtartad pollakanth af rosettskottyp. Groningen försiggår i naturen om våren. 



Hjärtbladen äro kort sammanväxt slidiga, skaffade, rundade — ovala, c:a 1 + 4 

 + 2,5 x 2 mm. Primordialbladet är framtill groft 3— 5-tandadt, andra örtbladet fler- 

 tandadt — svagt 3-loberadt af mera njurlik form; de följande örtbladen äro tydligt 

 3 — flerloberade af för växten typiskt utseende. Den förlängda hypokotylen är å 

 grodd- — ungplantan genom sin röda färg tydligt afgränsad från, sedermera fullständigt 

 sammanflytande med den rikt och fint grenade hufvudroten. 



Under groningsåret utvecklas ett m. 1. m. rikbladigt rosettskott. Rosettbladen 

 äro m. 1. m. vintergröna; bladfotdelarna omgifva knopplikt de inre, vanligen starkt 

 håriga, ännu outvecklade örtbladsanlagen. Vanligen inträder å starkare plantor 

 redan under första året birotbildning från hypokotylen och epikotylbasen; hypoko- 

 tylen blifver vanligen härvid m. 1. m. plagiotropt inriktad.' Birotbildningen är sär- 



1 Jmf. Wittrock, 1. c 



