JvUNGL. SV. VM. AKAbJSMIJäNS HANDLINGAR. BAND 40. NIO 2. 2lil 



(se fig. 4 b). Af Kjellman, I. c, föres dock växten till samma typ som de öfriga 

 af honom undersökta arterna. 



Hjärtbladen äro af samma typ som hos öfriga Potentilla-a,rtex, c:a 1 -f 2 x 1,5 mm., 

 å i kultur uppdragna plantor ända till 5 + 5x3 mm. Örtbladen visa likartad hetero- 

 fylli som hos närmast föregående arter. Den förlängda hypokotylen sammanflyter 

 med den äfven här fina, grenade hufvudroten. Kraftig birotbildning inträder vanli- 

 gen tidigt från epikotylbasen. 



I Västergötland å nyuppbruten ängsmark insamlade årsplantor hade i augusti 

 (se fig. 4 a) utbildat ett rikbladigt rosettskott med synbarligen tidigt lökartadt an- 

 svälldt stamparti. Från rosettstammen utgingo talrika, kraftiga birötter. Tidigt 

 syntes rosettgrenighet hafva inträdt. Sidoskotten voro stundom redan nu (d. 2 7 s ) 

 internodieförlängda och utvecklade såsom vegetativ-florala, nu med blomknoppar 

 försedda axlar. De årsplantor, som kvarstannat på rosettstadiet, öfvervintrade gröna 

 (se fig. 4 b). — Å myrmark i Norrbotten, Brännberg, insamlade 1— 2-årsplantor 

 syntes alla ogrenade. Å andraårsplantorna syntes tydlig rhizombildning påbörjad; 

 birotbildning hade inträdt från epikotylbasen. 



Potentilla procumbens. 



Litteratur: Wabming IV, p. 55, Fig. 7. 



Potentilla reptans! (Tafl. XVI, B: i.) 



Undersökningsmaterial: årsplanta : Uppl. Uppsala, H. B. U. 13 /io 1904 

 (fig. 1); i kultur uppdragna årsplantor: H. B. U. s. 20 / 6 , sk. 7 A, 11-1 %o 1900, F. R. 



KjELLMAN. 



Litteratur: Kjellman II, p. 257. — Lttbbock. I, 1, pp. 487 — 8, fig. 314. 



Ungplantan af P. reptans är beskrifven och afbildad af Lttbbock:, 1. c. »Stem 

 never developing, but throwing out long axiUary branches or runners, bearing roset- 

 tes of leaves at definite points which reproduce the plant vegetatively. » 



En i Uppsala botaniska trädgård insamlad, å trädgårdsland vildt växande års- 

 planta (se fig. 1) hade d. 13 /io utvecklat ett rikbladigt epikotylt rosettskott, från hvars 

 nedre axiller utbildats för växten typiska utlöpare om ända till 18 cm:s längd; den 

 längsta utlöparen bar 3 stycken rosettskott, från hvars baser birötter (en af dessa 

 kraftigt upplagsförtjockad) kommit till utbildning. Hufvudroten var tydligen starkt 

 upplagrande; rothalsen var c:a 3 mm. vid. Blomning inträdde ej ännu under gro- 

 ningsåret. — P. reptans är, som bekant, vintergrön. 



Enligt Kjellman, 1. c, ansluter sig P. reptans till öfriga af honom undersökta 

 Potentillor, men »har gröfre hypokotyl och hufvudrot.» 



