KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 40. NiO 2. 



233 



De af mig insamlade grodd— ungplantorna hafva alla varit relativt sent höst- 

 grodda. Under groningsåret hade dessa följaktligen nått en jämförelsevis låg utveck- 

 ling. Ofta skedde öfvervintringen t. o. m. på rent groddplantstadium. Äfven om 

 svaga bladvecksknoppar utvecklats, skedde öfvervintringen på epikotylt rosettskott- 

 stadium. Äldre ungplantor syntes till sin utveckling närmast öfverensstämma med 

 den af Lindmark lämnade framställningen. 



Saxifroga rivularis! 



Undersökningsmaterial: grodd— ungplantor : T. Lpm. Vassijanre S A 1903; 

 i kultur i blomkruka uppdragna årsplantor: H. B. U. s. 2 7 10 1903; gr. /.-„ sk. 13 / 10 

 1904. 



Litteratur: Lindmark I, pp. 55—7, tafl. III, bild. 8, 9. 



Saxifraga caespitosa! 



Undersökningsmaterial: i kultur i blomkruka uppdragna årsplantor: H. 

 B. U. s. "A. 1903, gr. /,, sk. I3 Ao 1904. 



Litteratur: Lindmark I, pp. 24—5, tafl. I, bild. 16 — 19. 



De af mig i kultur uppdragna plantorna öfvervintrade på vintergrönt rosett- 

 stadium. Om växtens ungplantsutveckling se för öfrigt Lindmark, 1. c. 



Chrysosplenimn alternifolium. 



Undersökningsmaterial: ungplantor: När. Klockarhyttan I7 A 1900, R. 



SERN ÄNDER. 



Litteratur: Wydler VI, p. 419. 



Att döma af de af Sernander insamlade ungplantorna, synes växten i naturen 

 under groningsåret utbilda ett m. 1. m. rikbladigt, epikotylt rosettskott, från hvars 

 axiller näppeligen ännu första året utlöparbildning torde inträda. Epikotylskottet 

 synes öfvervintra på m. 1. m. vintergrönt stadium. Utlöpare komma väl andra 

 året till utbildning. Ungplantan förhåller sig sannolikt sedermera som växten under 

 de senare, på blomningen följande åren; jmf. Irmisch I, pp. 192 — 3, Brundin I, pp. 

 100 — 2, Nilsson I, p. 177. Redan första året inträder riklig birotbildning från 

 lrypokotyl och epikotylbas. 



»Kotyled. klein, gestielt, mit nierenförmiger, a usger andeter, dreiner viger Spreite. 



Die weissen öder röthlichen schmächtigen Stolonen entspringen theils aus 



den bodenständigen Laubblättern der gestauchten Stengelbasis (auch aus den Primor- 



dialblättern der Keimpflanze. ob auch aus den Kotvl. habe ich vergessen nachzusehen), 



theils wieder aus Stolonen. (Wydler, 1. c.) . 



K. Sv. Vet. Al;ad. Handl. Band 40. X:o 2. 30 



