240 N. SYLVÉN, OM DE SVENSKA DIKOTYLEDONERNA. 



Reseda lutca! 



Undersökningsmaterial: grodd— ungplantor : H. B. U. R. forfea-parcellen å 

 systemat, afdeln. 3 % 1904; ungplantserie: G ti. Vestkinde 7 7 1904; Gtl. Lummelunds 

 bruk V, 1904; i kultur uppdragna årsplantor: H. B. U. s. 2 7,„ 1903, gr. A, sk. ls Ao 

 1904. 



Litteratur: Ascherson I, p. 74. — Neuman I, p. 434. — Winkler XIX, 

 p. 132. 



R. lutea angifves i flororna såsom tvåårig eller bienn och perenn. A Gottland 

 har jag funnit växten vara typisk pollakanth. 



Hjärtbladen äro skattade, ovala; å alla de i H. B. U. insamlade grodd — ung- 

 plantorna syntes ena hjärtbladet svagare utveckladt än det andra; l hjärtbladen å en 

 relativt kraftig planta mätte respektive c:a 2 + 6 x 3,5 och 1,5 + 5 x 3 mm. Primor- 

 dialbladen äro helbräddade, ovala — lancettlika. Den förlängda hypokotylen sammanfly- 

 ter med den starka, grenade, genomgående hufvudroten; ett pålliknande upplagsorgan 

 bildas. 



Under groningsåret utvecklas ett m. 1. m. rikbladigt rosettskott, som öfvervin- 

 trar på öppet rosettstadium. Blomning synes i naturen ingalunda med nödvändighet 

 inträda redan under andra året. 



Reseda luteola! 



Undersökningsmaterial: ungplantor — blommande individ: Sm. Kalmar 2l A, 

 27 A 1904. 



Litteratur: Lubbock I, 1, pp. 186—7. 



R. luteola uppgifves allmänt i flororna endast såsom tvåårig eller bienn. Vid 

 Kalmar har jag sett växten tydligen såväl hapaxanthisk som äfven pollakanthisk. 

 Groning synes i naturen inträda om våren. 



Grodd— ungplantan är beskrifven af Lubbock, 1, c. - - Under groningsåret ut- 

 vecklas liksom hos föregående art ett m. 1. m. rikbladigt rosettskott, som äfven här 

 öfvervintrar på öppet rosettstadium. Af hypokotyl och hufvudrot bildas ett m. 1. m. 

 kraftigt förtjockadt, pålliknande upplagsorgan. 



Brassica riapus. 



Litteratur: Areschoug IV, p. 201. --Ascherson I, pp. 48—9. - Fries I, 

 p. 94. — Harrtman I, pp. 182 — 3. -- Hildebrand II, p. 74, anm. 4. — Johansson 

 III, p. 64 - Netjman I, p. 439. 



Brassica campestris. 



Litteratur: Areschoug IV, p. 202. — Ascherson I, p. 48. -- Fries l, 

 p. 94. - - Hartman I, p. 182, — Johansson III, pp. 63 — 4, 



1 Jml'. Wtnklek, 1. c. 



