242 N. SYI.VÉN, OM DE SVENSKA DIKOTYLEDONERNA. 



bladsformen. Den förlängda hypokotylen sammanflyter med den grenade, genom- 

 gående lmfvudroten; ett pålliknande, m. 1. m. starkt förtjockadt upplagsorgan utbildas. 

 Af de vid Visby insamlade ungplantorna att döma, synes i naturen blomning 

 i regeln inträda tidigast andra året. På äldre ungplantor synes hufvudskottet svagt 

 internodief örlängdt ; dess stam är nu tydligt lignifierad. Öfvervintringen torde ske 

 på vintergrönt stadium. Andraårsplantorna äro olta rikt rosettgr enade. 



Diplotaxis muralis! 



Undersökningsmaterial: årsplantserie: Sk. Åhus 17 A 1904; års — andraårs- 

 plantor: Sm. Kalmar 2 Vb 1904; årsplantor: H. B. U. D. muralis-parcellen å systemat, 

 afdeln. '%«, 1903. 



Litteratur: Ascherson I, p. 51. — Johansson III, p. 72. 



D. muralis uppgifves af Ascherson, 1. c, såsom sommar- och äfven vinter- 

 annuell hapaxanth. Af svenska författare uppgifves dock växten endast såsom ett- 

 årig eller sommarannuell; så exempelvis af Johansson, 1. c: »D. muralis är alltid 

 sommarannuell. Sent groende frön gifva upphof till dvärgexemplar, en eller annan 

 cm. höga, hvilka knappt hinna blomma före vinterns inbrott, och som utan undan- 

 tag bortfrysa under vintern Nya groddplantor iakttogos 1897 redan den 10 maj.» 



Vid Åhus i Skåne har jag funnit D. muralis allmänt sommarannuell, vid Kalmar 

 tj^dligen såväl vinter- som sommarannuell. De vinterannuella individen hade 

 tydligen öfvervintrat på öppet rosettstadium. 



Hjärtbladen äro skaffade, rundade, vanligen grundt urnupna i spetsen, c:a 5(6) 

 + 6(4) x 5(4) ' mm. Primordialbladen äro rombiskt ovala, helbräddade, så småning- 

 om öfvergående i den typiska bladformen. Nedre bladen bilda rosett. Den förlängda 

 hypokotylen sammanflyter med den grenade, genomgående hufvudroten. 



SisymlbriuMi officinale ! 



Undersökningsmaterial: ungplantor: Vg. Hassle prästgård 7c 1902, Vg. 

 Hassle, Fåleberg 16 / 5 1903. 



Litteratur: Areschotjg IV, p. 201. — Ascherson I, p. 42. — Hartman I, 

 p. 185. — Johansson III, p. 95. - - Lubbock I, 1, pp. 155—6, lig. 163. — Neuman 

 1, p. 443. 



»I maj finner man såväl öfvervintrade groddplantor af 10 — 20 cm:s vidd som 

 smärre groddplantor för året. I nyanlagda gräsmattor och på dylika ställen blom- 

 mar växten allmänt under groningsåret. På ruderatplatser förekomma på hösten 1) 

 fruktificerande individ, stadda i bortdöende; 2) rosetter med benägenhet för stjälkbild- 

 ning och andra yngre plantor med förlängda, delvis redan blombärande axlar, hvilka 

 individ alla bortfrysa under vintern; 3) mindre och större rosettformade groddplantor, 



1 Hjärtbladen äro olikstora; siffran inom parentesen angifver måttet å det andra hjärtbladet, 



