244 



X. SYLVEN, OM DE SVENSKA DIKOTYLEDONERNA 



höstgrodda plantorna synas i regeln öfvervintra på öppet, af frosten vanligen oska- 

 dadt rosettstadium. 



Hjärtbladen äro skattade, tunglikt ovala, såsom utväxta c:a 7 + 5 x 1,5 mm. 

 Primordialbladen äro vanligen enkelt treloberade. ' Den förlängda hypokotylen sam- 

 manflyter med den grenade, genomgående liufvudroten. 



Braya supina! 



Undersökningsmaterial: ungplantor — blommande individ: Ö!. Resmo alf- 

 var ■'/,; 1904: herbarieexemplar (H. U.). 

 Litteratur: Johansson III, p. 64. 



Br. supina uppgifves i de svenska flororna såsom ettårig ; af Johansson, 1. c, 

 såsom sommarannuell. På Öland har jag också funnit växten typiskt sommarannuell. 



Hjärtbladen äro skaffade, tunglikt ovala, c:a 2 + 2 x 1,3 mm.; ofta kvarsitta de 

 friska ännu vid blomningen. Primordialbladen äro vanligen helbräddade eller glest 

 och oregelbundet bukttandade, tunglika — lancettlika. De nedre örtbladen äro rosett- 

 likt gyttrade. Den förlängda hypokotylen sammanflyter med den genomgående, slut- 

 ligen sparsamt fingrenacle liufvudroten. 



Braya alpina! 



Undersökningsmaterial: 2 — 3-årsplantor: T. Lpm. Vaddetjåkko "V? 1903. 



Örtartad pollakanth af rosettskottyp. — Af de i naturen insamlade 2-årsplan- 

 torna att döma, synes växten i naturen under groningsåret utbilda ett skäligen få- 

 bladigt rosettskott; dess blad kvarsutto andra året nervissnade. Sannolikt torde 

 öfvervintringen ske på m. 1. m. vintergrönt rosettstadium. Andra årets blad voro 

 smala, nästan jämnbreda, tunglika — lancettlika, helbräddade. Hypokotylen samman- 

 flyter med den grenade, genomgående liufvudroten. Ett upptill svagt ansvälldt (upp- 

 lagrande), pålliknande, nedtill grenadt hufvudrotsystem bildas. 



Hesperis matronalis! 



Undersökningsmaterial: grodd— ungplantor : H. B. U. H. matronalis-j>ai'- 

 rellen å systemat. afdeln. l4 A c 1903, 3 % 1904; ungplantserie : Uppl. Linnés Hammar- 

 by *V, 1904. 



Litteratur: Areschoug IV, p. 206. - Ascherson I, p. 42. - - Hartman I, 

 p. 186. — Lubbock I, 1. pp. 153—4. - - Moe I, p. 39. Neuman I, p. 445. 



H. matronalis uppgifves vanligen i flororna såsom tvåårig eller bienn och pe- 

 renn: Hartman, 1. c. upptager den dock såsom endast perenn. Moe, 1. c, angifver 

 H. matronalis såsom »b + » : i regeln bienn, men det »heender en og anden Gäng, at 



1 Älven a den sommarammella plantan synas de nedre örtbladen vara rosettlikt gyttrade. 



