KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLfflöAR. BAND 40. N:0. 2 24!) 



Arabis hirsuta! 



Undersökningsmaterial: öfvervintrade fjolårsplantor: Vg. Hassle prästgård 

 2S A 1903; i kultur uppdragna årsplantor: H. B. U. '7? 1902, F. R. Kjellman. 



Litteratur: Areschoug IV, p. 203. - - Ascherson I, p. 38. — Hartman I, 

 p. 190. — Netjman I, p. 451. — Warming IV, p. 17. 



I regeln poUakanthisk ört af rosettskottyp. Höstgroning har jag iakttagit i na- 

 turen; då växten är vinterståndare, jmf. Sernander III, p. 324, torde äfven vår- 

 groning förekomma. 



Under groningsåret utbildas ett m. 1. m. rikbladigt rosettskott, som öfvervintrar 

 på öppet rosettstadium; på våren äro rosettbladen, särskildt undertill, vackert violett- 

 färgade. Af hypokotyl och hufvudrot bildas ett svagt upplagsorgan. — Å i kultur 

 uppdragna årsplantor mätte de skaf tade, rundade hjärtbladen c:a 3 + 4x4 mm. 



Hvad lifslängden beträffar, angifves växten af Hartman, 1. c, och Netj- 

 man, 1. c, såsom A, af Areschoug, 1. c, såsom »4 eller o ©», af Ascherson, 

 1. c, såsom »3-, selten o O (Ir)». Af Warming, 1. c, anföres efter Irmisch A. hir- 

 suta såsom exempel »paa Arter, der kunne veere baade dicykliske og perenne». 



Arabis alpina! 



Undersökningsmaterial: års — andraårsplantor: T. Lpm. Vassitjåkko 17 A 1903, 

 T. Lpm. Björkliden 12 / 8 , 2 7x 1903; höstgroclcla årsplantor: H. B. U. A. alpina-Tpa,r- 

 cellen å S3 r stemat. afdeln. I7 Ao 1903; i kultur uppdragna ungplantor: H. B. U. s. 2 %, 

 sk. "-"/io 1900, F. R. Kjellman; H. B. U. s. 31 Ao, gr. ll Ai 1903, sk. 2 Y, 1904. 



Litteratur: Kjellman II, p. 258. — Wydler V, p. 298. 



Örtartad pollakanth af rosettskottyp. Groning har jag i Torne lappmark sett 

 inträda på våren; i kultur äfvensom å kalljord i Uppsala botaniska trädgård har 

 dock växten visat sig höstgroende. 



Hjärtbladen äro skaftade, ovala, såsom utväxta c:a 1 — 2 + 4x3 mm. Primor- 

 dialbladen äro rundadt ovala, helbräddade eller svagt bukttandade. Den förlängda 

 hypokotylen sammanflyter med den grenade, genomgående hufvudroten; en svag pål- 

 rot bildas. 



Under groningsåret utbildas ett m. 1. m. rikbladigt rosettskott, som synes 

 öfvervintra på öppet rosettstadium. Stundom inträder redan under groningsåret svag 

 internodieförlängning å hufvudskottet. Vanligen öfvervintrar äfven nu åtminstone öfre, 

 mera rosettlika skottdelen på vintergrönt stadium. A en i T. Lpm. insamlad planta 

 syntes dock det svagt internodieförlängda hufvudskottet bortdödt och andra året 

 ersatt af från nedre bladvecken utvecklade, rosettartade sidoskott. — Under odling- 

 blommar växten enligt Wydler, 1. c, redan andra året. I naturen torde dock 

 det första förstärkningsstadiet i regeln vara af flere (mer än 2) års längd. 



Af Kjellman, 1. c, föres A. alpina till de »svenska växter med rosettskott», 

 som utmärkas genom utveckling under groningsåret af ett starkt rotsystem, i h vilket 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Band 40. N:o 2. 32 



