250 N. SYLVÉN, OM DE SVENSKA DIKOTYLEDONEItNA. 



visserligen en ganska kraftig, grenig hufvudrot ingår, men som dock till mycket 

 väsentlig del ntgöres af birötter, utbildade från hypo- och epikotylen. Rosettskottet 

 är öppet eller nästan öppet med mycket svag heterofylli. Dess stamdel förtjockas 

 redan under groningsåret och antar karaktären af jordstam. Stundom undergår äfven 

 hufvudroten förtjockning och utbildas såsom ett svagt upplagsorgan.» — På de af 

 mig i kultur uppdragna ungplantorna liksom äfven å de i naturen insamlade andra- 

 årsplantorna hade väl från epikotylbasen enstaka fina birötter börjat utbildas, men 

 aldrig syntes, såsom Kjellman angifver, rotsystemet »till mycket väsentlig del ut- 

 göras af birötter». Rosettstammen syntes blott svagt förtjockad. Hufvudroten var 

 särskildt å de i kultur uppdragna plantorna tydligt upplagsförtjockad. 



Arabis arenosa! 



Undersökningsmaterial: höstgrodda års — andraårsplantor: H. B. U. A. are- 

 wo.sa-par cellen å systemat, afdeln. 27 /io 1903, 3 % 1904; årsplantor — blommande individ: 

 T. Lpm. Björkliden, ruderatmark '7 S 1903; T. Lpm. Abisko, ruderatmark 2 % 1903. 



Litteratur: Areschoug IV, p. 204. — Ascherson I, p. 38. — Hartman 

 I, p. 191. Johansson III, p. 59. - - Neuman I, p. 452. — Sylvén II, p. 121. 



A. arenosa är af Johansson, 1. c, på Gottland funnen såväl bienn som vinter - 

 annuell och »förmodligen» äfven sommarannuell. »De individ, som börja sin blom- 

 ning sent på hösten, men ändå hinna utveckla några frukter med som det synes gro- 

 bara frön och som i november ännu hafva friska skott vid basen, uthärda vintern 

 och blomma ånyo medels ivya blomställningar följande år, hvarefter de vissna (perenna 

 eller subperenna individ). — Groningstid oreglerad. Små groddpl. med friska hjärt- 

 blad förekomma från tidigaste våren till vinterns inbrott; på våren äro de m. 1. m. 

 brunvioletta». 



Af Neuman, 1. c, och Hartman, 1. c, uppgifvas A. arenosa endast såsom två- 

 årig; af Areshoug, 1. c, såsom vinterannuell, af Ascherson, 1. c, såsom »OO oft 4». 



I Torne lappmark var växten å ruderatmark sommaren 1903 såväl bienn som 

 sommarannuell. l 



Hjärtbladen äro skattade, ovala, c:a 2 + 3x2 mm. Primordialbladen äro 

 rundadt lancettlika, helbräddade, relativt gleshåriga, så småningom öfvergående i den 

 typiska rosettbladformen. Den förlängda hypokotylen sammanflyter med den grenade, 

 genomgående hufvudroten; ett svagt upplagsorgan bildas. 



Arabis thaliana! 



Undersökningsmaterial: årsplantor: Uppl. Flottsund Vu 1903; års- och andra- 

 årsplantor: Uppl. Uppsala 12 /ö 1902; i kultur uppdragna årsplantor: Vg. Hassle präst- 

 gård, trädgårdsland: fr. insaml. 2 %, s. "A, plantor sk. 1; '/n 1904. 



» 



Jmf, Sylvén, 1, c. 



