KTJNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 40. NIO 2. 273 



i naturen ett fåbladigt rosettskott, hvars blad äro nervissnade andra sommaren; deras 

 sliddelar kvarsitta dock ännu och synas hafva bidragit till vinterskyddet. Det egent- 

 liga vinterskyddet bildas dock, åtminstone å i kultur uppdragna plantor, af verkliga 

 lågblad; en sluten, terminal vinterknopp uppstår. 



Hjärtbladen äro skaftade, ovala, kort sammanväxt slidiga, c:a 1 + 2,5 x 1,2 mm. 

 Primordialbladen äro rundadt triangulära — spadlika, helbräddade eller svagt och ore- 

 gelbundet 1— 2-buktflikade. Först andra årets blad blifva 3-loberade. Den c:a 3—5 

 mm. långa hypokotylen är genom större groflek tydligt afgränsad från den trådfina, 

 ofta ogrenade hufvudroten. Tidigt inträder birotbildning från hypokotylbasen. 



En trikotyl planta har äfven insamlats. 



Raimiiculus scelei*citus ! 



Undersökningsmaterial: grodd— ungplantserie : Vg. Hassle, Nordängen 

 Vi 1902. 



Litteratur: Aréschoug IV, p. 178. — Ascherson I, p. 17. — Irmisch XII, 

 p. 22. --Johansson III, p. 63. — Karsten I, pp. 570—8. — Sterckx I, pp. 40 — 1, 

 tig. 141. 



B. sceleratus är af Johansson, 1. c, på Gottland funnen under olika varighets- 

 former. »I vissa fall kunde af de lokala förhållandena ses, att växten var sommar - 

 annuell. På en nyodling å myrjord vid Visby äfvensom på fuktig lera vid Koppars- 

 vik hade sistlidne höst mängder af små groddplantor uppvuxit. Hos en del voro 

 hjärtbladen redan i aug. vissnade, hos andra voro de ännu i sept. friska. Bland 

 årets frö, som massvis låg på den fuktiga bottnen, förmärktes ingen benägenhet för 

 groning vid denna tid; men vid odlingsförsök vid 15° temperatur grodde fröna täm- 

 ligen rikligt efter en till två veckor. — I rännilar vid Kopparsvik hafva groddplantor 

 öfvervintrat friska. På myrjord fröso de bort.» — I de svenska flororna uppgifves 

 B. sceleratus endast såsom ettårig eller sommarannuell, af Ascherson, 1. c, såsom 

 »O, wohl auch O». 



I Västergötland, Hassle, Nordängen, har jag å dyig Sjöstrand i början af juni 

 månad påträffat dels grodd — årsplantor, dels öfvervintrade, m. 1. m. rikbladiga fjol- 

 årsrosettplantor. De öfvervintrade plantorna voro dels synnerligen rikbladiga, öfver 

 dm. -vida, dels blott några cm. i diameter; detta kan möjligen tyda på i förra fallet 

 biennitet, i senare fallet vinterannuellitet. Härmed öfverensstämmande iakttagelser 

 har jag gjort vid Uppsala, Kungsängen, stranden af Fyris, äfvensom å Slottsbacken. 

 Höstgrodda ungplantor med hjärtbladen kvarlefvande ännu i början af november på- 

 träffade jag å lerstr anden af Fyris hösten 1901. Rosetter med begynnande blomstjälk- 

 bildning bortfröso under vintern, Uppl. Uppsala, Slottsbacken 1901—02. Rent som- 

 marannuella, vanligen mindre kraftiga individ har jag observerat i såväl Västergöt- 

 land som Uppland. 



Hjärtbladen äro skaftade, rundadt ovala, c:a 2 + 2 X 1,5 mm. Primordialbladen 

 äro framtill 3-tandade— 3-loberade. Den c:a 3 — 10 mm. långa hypokotylen är liksom 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Band 40. N:o 2. 35 



