288 N. SYLVÉN, OM DE SVENSKA D1KOTYLEDONERNA. 



fortfarande svagt internodieförlängdt (jmf. fig. 4 b). — Under groningsåret utbildas 

 ett fåtal rosettlikt gyttrade örtblad. Öfvervintringen synes så ske på öppet rosett- 

 stadium; de yttre bladen synas dock tidigt brun vissnade. 



Hjärtbladen (se fig. 4 a) äro kort sammanväxt slidiga, lineära — lancettlika, utan 

 egentligt af satta skaftpartier, c:a 4 x 1 mm. Örtbladen visa ingen utpräglad hetero- 

 fylli. Den förlängda hypokotylen sammanflyter med den grenade, genomgående huf- 

 vudroten; hypokotyl och hufvudrot blifva svagt förvedade, svagt — omärkligt för- 

 tjockade. 



Groning synes i naturen försiggå om »våren». 



Silene mitaiis! 



Undersökningsmaterial: ungplantserie : Vg. Hassle, Fåleberg '% 1903; 

 Vg. Hassle prästgård "/,, 2 % 1902, /« 1903; ungplantor: Ög. Omberg "/, 1904; i 

 kultur uppdragna årsplantor: H. B. U. s. 2 %, sk. llTTrl Vio 1900, F. R. Kjellman; 

 Vg. Hassle prästgård, trädgårdsland: fr. insaml. 2t / 7 , s. ll /s, grodd — ungplantor sk. 

 17 /o 1904. 



Litteratur: Wydlee VII, p. 47. 



Örtartad pollakanth af rosettskottyp. Ofta är dock internodieförkortningen ej 

 fullständig, utan ett svagt internodieförlängdt, rosettskottliknande skott uppstår. 

 Fröna äro grobara redan frömognadsårets höst. Tämligen riklig höstgroning har jag 

 också iakttagit i naturen, Västergötland, Hassle, Fåleberg 5 A 1904. I naturen 

 förekommer dock äfven riklig vårgroning. ' 



Hjärtbladen äro skaffade, ovala — lancettlika, c:a 1,5 + 3,5 x 1,5 mm. Örtbladen 

 visa ingen utpräglad heterofylli. Den förlängda hypokotylen sammanflyter med den 

 rikt och fint grenade, genomgående hufvudroten. 



Under groningsåret utvecklas ett m. 1. m. rikbladigt rosettskott eller rosettartadt 

 skott, som öfvervintrar på öppet rosettstadnim; på våren äro bladen ofta violett 

 anlupna. Hypokotyl och hufvudrot blifva svagt upplagrande; de förvedas äfven svagt. 



Enligt Wydler, 1. c, kan S. nutahs gå i blom redan under groningsåret. — 

 I naturen synes dock det första förstärkningsstadiet vara af 2 — flere års längd. 



Silene noctif lora ! 



Undersökningsmaterial: grodd — ungplantor: Vg. Hassle prästgård Ve 1902; 

 höstgrodda, öfvervintrade rosettplantor: Vg. Hassle prästgård A 1903; i kultur upp- 

 dragna årsplantor: H. B. U. s. 2 %, sk. 7« 1900, F. R. Kjellman. 



Litteratur: Johansson III, p. 95. 



1 Obs. i samband härmed växten såsom vinterståndare, Sernander III, p. 330. 



