i m r 1904 skänktes af Professor G. Retzius och hans fru, Anna Retzius, f. Hierta, 

 till Riksmuseets etnografiska afdelning härstädes en samling etnografiska föremål från 

 Västgrönland, insamlade under en flerårig vistelse därstädes af D:r O. Peaff i Kjöben- 

 havn. De flesta föremålen äro hämtade ur äldre tiders grafvar allesammans i trakten 

 mellan Umanakfjorden i norr och Gamla Egedesminde i söder. Samlingen, som 

 omfattar c:a 3,000 nummer, är så fullständig, att den, som Professor J. Steenstrup i 

 Kjöbenhavn en gång yttrade om densamma, »till och med i ett större museum skulle 

 bilda en ansenlig grönländsk eskimoisk afdelning och det oaktadt kunna lämna en fjärde- 

 del, ja, intill en tredjedel af sina nummer som bytesmaterial.» Då det ju gifvetvis för 

 museet bör vara af största betydelse att få beskrifningar utgifna på dylika mera rik- 

 haltiga samlingar, har jag härmed velat göra en början, då jag i det följande beskrif- 

 ■vit i nämnda samling befintliga harpun-, kastpil och lansspetsar, dock ej alls med- 

 tagande de till dessa vapen hörande talrika lösa klingor af sten, som äfven före- 

 komma i samlingen, och hvilka fordra ett särskildt studium. Orsaken hvarför jag just 

 valt nämnda redskap är den, att för grönländarne jakt- och fiskeredskapen sedan gam- 

 malt utgjort de viktigaste föremålen, hvadan man a priori kan antaga, att just dessa 

 nått den rikaste utvecklingen, och det således bör vara af särskildt , intresse att söka 

 följa gången af denna utveckling. Endast den begränsade tid, som stått till mitt 

 förfogande, är orsaken till, att jag måst inskränka mig just till de ofvannämnda slagen 

 af jaktredskap. Den rikhaltiga samling af spetsar till fågelpilen samt till pilar af- 

 sedda för båge och framför allt den synnerligen vackra samlingen af fiskeredskap 

 torde eljest erbjuda minst lika stort intresse. 



Redan Cranz beskrifver tämligen utförligt grönländarnes jakt- och fiskeredskap. 

 Något senare lämnar Fabricius en synnerligen uttömmande och minutiös beskrifning 

 af de på hans tid brukliga fångstredskapen på Västgrönland. Båda dessa författare 

 gifva emellertid endast en framställning af redskapens vanliga konstruktion och om- 

 nämna nästan ej alls några olika typer af samma slags redskap. Hos nästan alla 

 författare, som senare skildrat eskimoernas lif på en eller annan trakt, - - Holm, 

 Boas, Mtrdoch, Tttrner. Xelson m. fl. - - finner man afbildningar och äfven be- 



