KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HAND], ING AK. KAND. 28. N:0 5. 27 



Ett konglomerat motsvarande Biskopåsens finnes äfven på den motstående, vestra, 

 sidan om Mjösen, der det uppträder hade S. och N. om Heggehaugens kalksten, som här 

 synes bilda en sadel motsvarande den vid Ulven. Vid stranden något S. om Roterud 

 är kontakten blottad mellan konglomeratet och Biri-etagen. Bådadera sta här nästan lod- 

 rätt. Närmast S. om konglomeratet anstår kalksandsten, »af hvilken bergart, äfvensom af 

 den närliggande kalkstenen och skiffern, det innehåller bollar, dock endast i det närmast 

 kontakten befintliga lagret». 1 



I trakterna på ömse sidor om Mjösen vid Biri är sparagmitformationen således 

 sammansatt af följande afdelningar: 



Ljus sparagmitsandsten ; 



(i rå sparagmit med konglomerat; 



Birikalk och skiffer; 



Grå sparagmit och skiffer. 



Der den af blåkvarts och grå sparagmit med skiffer bestående afdelning, hvilken, såsom 

 nämndt, i trakten W. om Mjösen plägar närmast öfverlagra den ljusa sparagmitsandstenen, 

 är väl utbildad, begränsas den på sina ställen nedåt af konglomerat; på andra ställen åter 

 är gränsen mot sparagmitsandstenen mindre skarp. Uppåt är bläkvartsen, såsom ofvan är 

 anfördt, på det närmaste förbunden med den understa delen af Valders' skifferfält, i hvilken 

 Reusch funnit primordialförsteningar. 2 Valders' blåkvarts kan således temligen väl af- 

 gränsas nedåt mot sparagmitformationen, men ej uppåt mot primordial. Den är tvärtom 

 så nära förbunden med denna senare, att den sjelf måste anses i hufvudsak tillhöra pri- 

 mordialtiden. Der nemligen skiffer med Olenellus förekommer, såsom N. om Ringsaker 

 vid Mjösen och i Kletten i Österdalen, saknas blåkvartsens afdelning; der åter denna är 

 mäktig, har skiffern med Olenellus ej blifvit funnen. De äldsta försteningar, som träf- 

 fats ofvanpå blåkvartsen eller i skiffer mellan dennes öfversta bankar, äro Agnostus- och 

 Paradoxidesarter (Tunsåsen, Valders). Häraf sjmes sannolikt, att hufvudmassan af blå- 

 kvartsen bör förläggas till den nedre delen af primordialzonen. 3 .Yfven Kjerulf ansåg 

 blåkvartsen vara primordial, och i öfverensstämmelse dermed skiljer han den från sitt 

 »sparagmitfjeld» och uppför den såsom en särskild afdelning, hvilken han kallar »blåkvarts- 

 etagen». Mot detta namn kunna visserligen anmärkningar göras, men detsamma kan 

 sägas om de flesta namn, och då det nu vunnit en viss häfd, må det här bibehållas. 

 Med blåkvarts-etagen förstås således här kambrisk blåkvarts med åtföljande skiffer, sparagmit 

 och konglomerat. 



Den fullständiga lagerföljden inom den sydvestra delen af sparagmitområdet skulle 

 således blifva: 



1 A. E. T. Några geognostiska iakttagelser i trakten af Mjösen, s. 11. 



2 Geol. optegn. fra Valders. 

 J Med denna blåkvarts må dock ej förvexlas andra blåkvartsbildningar, som kunna förekomma på både 



lägre och högre nivåer. 



