28 A. E. TÖRNEBOHM, DET CENTRALA SKANDINAVIENS BERGBYGGNAD. 



■ 



Silurisk skiffer; 



/i, ■ J Blåkvarts med skiffer; 



Blåkvarts-etaqen (Kambrisk)\ n , . .. 7 .„, , 7 . 



■? l 'I (xra sparat i mit med skiffer och Konglomerat; 



| Ljus och rödaktig sparaqmitsandsten; 

 Of re sparaqmit-afaeln. \ n „ .. , 7 ' 7 



r ° I Crra spar ag mit med konglomerat; 



{Kalksten och skiffer (Biri-etagen); 

 Konglomerat; 

 Gra sparagmit och skiffer; 



Urberg. 



Trakten kring Glommen på båda sidor om Renas inflöde. I trakten kring Amot i 

 Gloramendalen uppträda bergartsgrupper analoga med dem kring Biri, men lagren äro 

 här starkt veckade med i det hela brant stupning mot N. och NV., och i följd häraf är 

 lagerföljden mindre tydlig. I flerfaldig vexling med hvarandra förekomma å ena sidan 

 grof grå sparagmit med konglomerat och å den andra skiffrar med kalkstenar. Skiffrarne 

 kunna vara rödbruna, gråa eller svarta, och de åtföljande kalkstenarnes färg vexlar med 

 skiffrarnes. Så t. ex. förekommer vid Skramstad, V. om Amot, en brunröd skiffer med 

 tunna inlagringar af rödlett kalksten, stundom liggande så tätt, att de kvantitativt 

 öfverväga skiffern. Något sydvestligare, vid Engåen, linnes en svart skiffer med lager af 

 svart, nästan orstenslik kalksten. När kalkstenen bildar något större lager, såsom vid 

 Glomstad och Hol säter, är den i regeln gra, tät och temligen hård. 



T den första jernvägsskärningen S. om Rena station är kontakten mellan skiffer och 

 konglomerat blottad. Skärningens norra del går nemligen genom nästan lodräta lager af 

 mörk, stundom brunaktig skiffer, dess södra deremot genom gröngrå, grof sparagmit med 

 spridda bollar af från valnöts till hufvuds storlek. Bollarna bestå af ljus granit, gneis, 

 ljus tät kvartsit, diverse finkristalliniska bergarter samt grå, tät kalksten. Bergarten på- 

 minner om den, som S. om Biri närmast öfverlagrar Biri-etagen, och man kan anse gifvet, 

 — såsom ock Kjerulf gjorde ] — att Amot-traktens skiffrar och kalkstenar motsvara 

 Bin-etagens vid Mjösen, och dess konglomerat Biskopåsens. 



Kring nedre delen af Hovda, N. om Amot, är temligen mörk sparagmit med lager 

 af skiffer rådande. Dessa bergarter torde otvifvelaktigt kunna paralleliseras med de lik- 

 artade i Lillchammertrakten och tillhöra således den undre sparagmitafdelningen. Stup- 

 ningen är i det hela nordvestlig. Mot V. blifva skifferlagren talrikare och mäktigare 

 intill dess på nära tre kilometers afstånd från Glommen plötsligt ett groft konglomerat 

 möter, liknande Biskopåsens. Detta konglomerat har en ej obetydlig utbredning i trakten. 

 Det fortsätter omkr. 1 km. upp efter Hovda och finnes, enligt Kjerulfs profiler, både i 

 Enguls fjeld i S. och i Hovden i N. Det är synligt äfven nere i Glommendalen vid 

 Saetre på elfvens vestra sida och något N. om Smörvigen på dess östra. På sist nämnda 

 ställe bestå de från nöts till hufvuds storlek vexlande bollarne till största delen af fin- 

 korniga kvartsiter, hvita, smutsgula, gråa och rödletta, men äfven bruna porfyrer i flera 



1 Udsigten, s. 140. 



