ICONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 28. N:o 5. 



31 



vid Stai måste antagas tillhöra den öfre sparagmitafdelningen af skäl, som längre fram 

 skola anföras. 



Trakten kring Koppang. Förhållandena kring Koppang i österdalen äro i hög grad 

 invecklade, i det att här finnes ett parti med helt och hållet abnorma lagringsförhållanden 

 gent emot dess omgifning. Härtill skola vi längre fram återkomma,; pa detta ställe ma 

 blott omnämnas lagren närmast Koppang, hvilka efter all anledning sinsemellan bibehållit 

 sina normala lägen. 



Frän det NV. om Koppang belägna ölberget stryker mot N. en zon af ögongneis 

 åtföljd af några andra kristalliniska bergarter. Vid Kåkåen, N. om Koppang, är ögon- 

 geisens öfre gräns blottad. Närmast på gneisen ligger här först en ljus sparagmitskiffer 

 eller kvartsitskiffer, föga mäktig, och sedan en mörk, skifvig kalksten. Med stupning 

 från denna följer något högre uppefter ån röd mer eller mindre skiffrig sparagmit. 



Närmare Koppang äro äfven samma, lager blottade och mera fullständigt utbildade. 

 Vester om Koppang station anstår nere vid elfven en rödlett, ofta kalkig kvartsit. På 



Fig. 12. Kartskiss öfver trakten S. om Koppang station. 



q kvartsit: k kalksten (Biri); Jcs KoppangskilTer: d hvit dolomit; s kvartsitsandsten ; St Koppang station. 



(Jernvägens riktning är ungefärligen N — S.). 



den följer en ljus, stundom skiffrig, temligen fin kalksandsten, hvilken uppåt blir gråaktig 

 och öfvergår i grå kalksten. Denna blir i sin ordning uppåt allt mörkare och till sist 

 tydligt grafithaltig med grått streck. Kalkstenen öfverlagras af en grof, glimmerskiffer- 

 artad, ofta något kalkig bergart, hvilken vi här för korthetens skull vilja kalla »Koppang- 

 skiffer». I sin undre del innehåller denna skiffer spridda (ej tätt sammanhopade) bollar 

 af flera olika bergarter. Vanligast äro sådana af granit, och de största bollarna, som 

 kunna nå öfver 0,.-> m. i längd, äro nästan alla af denna bergart. Graniter af flera olika, 

 arter förekomma.. Vanligast är en temligen grof, ofta något flasrig protogengranit. Näst 

 granitbollar äro sådana af hvit till gulhvit, tät dolomit allmänna. Mindre vanliga äro 

 bollar af ljus, finkornig kvartsit, gråaktig, finkristallinisk kalksten samt af porfyr. 



I sin öfre del blir Koppangskiffern mera glimrig och bucklig. Den öfverlagras af 

 en ljus, något mörkstrimmig kvartsitisk bergart, som ofta visar diskordant skiktning och 

 i det hela rätt mycket liknar högfjällskvartsit. På gränsen mellan den och Koppang- 

 skiffern finnas ett. par körtlar af ljus, hård och tät dolomit. Kvartsitens hängande är ej 

 blottadt, men något högre upp är en rödlett sparagmitsandsten syidig. På dess skiktytor 

 hafva böljslag observerats. Lagerföljden i denna trakt är således: 



