KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. 



BAND 28. 



n:o 



åb 



Säter, finnes deremot mellan fjällets ljusa sandsten och graniten, som uppsticker något 

 ofvanför sätern, endast en föga mäktig bildning af grå sparagmit. Skiffern synes här 

 helt och hållet saknas. 



Sammanfatta vi det nu om trakten kring Trysilfjeld anförda, så framgår, att på 

 den ojeinna granitgrunden 1 ligger först en serie, i hvilken gra sparagmit, blåkvarts, tät 

 kvartsit och skiffer samt — antagligen öfverst — kalksten och skiffer ingå. Denna serie 

 har delvis blifvit denuderad, och mera så mot S. än mot N., innan den följande serien 

 afsattes. Denna sist nämnda består nederst af grå sparagmit och konglomerat med på 

 sina ställen inlagringar af mörk skiffer, samt deröfver en mäktig ljus sparagmitsandsten. 

 I sin ordning öfverlagras denna af grått konglomerat, och innan detta bildades hade den 

 möjligen likaledes undergått någon denudation, tv en del af bollarne i konglomeratet på 

 Varliberg hafva en påfallande likhet med den underliggande sandstenen. Detta gråa kon- 

 glomerat torde derför med stor sannolikhet böra hänföras till »blåkvarts-etagen». 



Skematiskt skulle förhållandena vid och N. om Trysilfjeld kunna framställas 

 sålunda: 



Grått konglomerat (Blåkvarts-etagen); 



Of re sparagmit- 

 afdelningen 



Ljus sparagmitsandsten ; 



Grå sparagmit med konglomerat och skiffer; 



Undre sparagmit- | Kalksten och skiffer (Biri-etagen); 



afdelningen I Skiffer och kvartsit samt blåkvarts och sparagmit; 



Granit. 



Fig. 14. Profil från Trysilfjeld mot N. till Eltåen, (skematiserad). Skala 1 : 100000. 

 Kubsek sacter Trysilfj. Fagerås speter Hundsilbaekken Svartås saeter Eltåen 



S. 



Sparagmitsandsten. 

 Grå sparagmit. 

 Granit. 



Sparagmitsandsten. 

 Grå sparagmit. 

 Skiffer och kvartsit. 

 Granit. 



Kalksten och skiffer. 



1 det stora hela äro således förhållandena i trakten kring Trysilfjeld analoga med 

 de förut omtalade vid Rendalen, ehuru något mer komplicerade. 



Vester om Engerdalens förening med Klarelfdalen går den ljusa sparagmitsand- 

 stenen ända ned till dalbottnen, men något längre upp i dalen uppsticka åter ett par små 

 partier af de äldre bildningarne. Vid den S. om Kokmoen från S. kommande Skjerbaekken 

 anstår nederst en dels gröngrå, dels bruna ktig, fiisig skiffer, som uppåt genom vexel- 

 lagring öfvergår i gröngrå, tät, väl skiktad kvartsit. Högre upp, på omkring 300 m. höjd 

 öfver elfven och skiljd från kvartsiten genom en temligen lång jordtäckt sträcka, anstår 



1 Söder om Trysilfjeld stiger graniten till omkr. 400 m. öfver Klarelfven, men sänker sig derifrån mot 

 N., så att den redan S. om Eltåens utlopp ej når upp till elfvens yta. 



