36 A. E. TÖRNEBOHM, DET CENTRALA SKANDINAVIENS BEKGBYGGNAD. 



grof, grå sparagmit. Block af denna bergart finnas ock i mängd på det vidliggande 

 Römundfjeldets norra sluttning. Fjället sjelft består af en röd, mot öster dock allt ljusare, 

 sparagmitsandsten, i hvars öfre del finnes en inlagring af kalksandsten. Vester nedanför 

 Römundfjeld träffas smutsröd sparagmit med konglomerat, som har allt utseende af att 

 vara en bottenbildning. Den ligger något lägre än den nämnda, älven i denna sida, af 

 fjället frarnstickande, gra sparagmiten och måste då antagas hafva sin plats mellan denna 

 och kvartsiten. Här hafva vi således åter tvenne afdelningar, en undre bestående af skiffer 

 och kvartsit, samt en öfre bestående hufvudsakligen af rödlett sparagmitsandsten men 

 med bottenbildningar af dels grå, dels smutsröd sparagmit med konglomerat. 1 



Strax O. om Römundfjeld är gränsen mellan samma båda afdelningar blottad, men 

 bådaderas petrografiska beskaffenhet är der något olika mot V. om fjället. Mellan 

 Römundfjeld och det i O. belägna Högfjeld (amtskartans Bratfjeld) framrinner en liten 

 bäck, Syltbäcken. Vester vid dennes nedre lopp anstår en dels ljusgrå dels mörkgrå 

 kalksten, 2 åtföljd af något grof skiffer. Kalkstenen är starkt veckad. På densamma följer 

 i Högfjeldets nordvestra fot först ett obetydligt lager af en fin, rödlett sandsten och så 

 en grof, mestadels gråaktig, stundom brunaktig skiffer, som nederst innehåller en mängd 

 bitar af granit, kvartsit och kalksten. Denna skiffer, som påminner om Koppan gskiffern, 

 är icke nämnvärdt veckad. Uppåt öfvergår den i en fin grå sparagmit, hvilken sedan i 

 sin ordning öfvergår i en ljus, gråaktig till gulaktig sparagmitsandsten med mörkare och 

 ii i d<< »ringare smålager. Uppåt försvinna dessa, och ljus, stundom rödaktig, sparagmit- 

 sandsten blir rådande. I denna förekommer SO. om Högfjeldet ett lager af kalksandsten. 



Förhållandena vid Högfjeldet äro påtagligen analoga med dem, som förut omtalats 

 från trakten kring Eltåen. På båda ställena följer ofvanpå en kalksten en konglomerat- 

 eller breccieartad bildning med kalkstensbitar och sedan grå sparagmit, som uppåt öfvergår 

 i dessa trakters stora sparagmitsand stensbildning. Kalkstenen vid Syltbäcken motsvarar 

 således den vid Eltåen (= Birikalk), och den konglomeratiska skiffer, som ligger nederst 

 i Högfjeldets lagerföl jd, är följaktligen den öfre sparagmitafdelningens bottenlager. Häraf 

 följer emellertid, att V. om Syltbäckens kalksten måste i N. — S:lig riktning en förkast- 

 ning framgå, V. om hvilken en sänkning inträdt. Ty så väl Römundfjeldets som Hög- 

 fjeldets sandsten tillhör traktens stora sparagmitsand stensformation — dennes karakteristiska 

 kalkstensnivå uppträder ock i bådadera — men mellan Römundfjeldets sandsten och kalk- 

 stenen vid Syltbäcken finnes ej någon motsvarighet till den grå sparagmiten i foten af 

 Högfjeldet; denna motsvarighet träffas först längre mot V. i den grå sparagmit, som vid 

 Skjerbsekken underlagrar Römundfjeldets sandsten. Denna senare tyckes ej en gång öfver- 

 lagra kalkstenen (dolomiten) vid Syltbäcken, utan förr stupa in mot den. Af samman- 

 hörigheten mellan Högfjeldets och Römundfjeldets sandstenar följer vidare, att de botten- 

 bildningar af grå sparagmit och konglomerat, som finnas under bådadera, motsvara hvar- 

 andra, ehuru de äro något olika i petrografiskt hänseende, och att således skiffern och 

 kvartsiten vid Skjerbsekken måste tillhöra den undre sparagmitafdelningen. 



1 Om den NV. under Römuudfjeldet förekommande siluriska kalkstenen, hvilken är helt och hållet främ- 

 mande för sparagmitformationens lagerföljd, skall längre fram blifva tal. 



2 Eller rättare dolomit enligt en af TOKNÖE utförd analys, meddelad af ScHIÖTZ. Sp.-kv.-fj. längs 

 Graensen, s. 95. 



