40 



A. E. TÖRNEROIIM, DET CENTRALA SKANDINAVIENS BERGBYGGNAD. 



Den mörka sparagmiten med dess skiffer fortsätter icke så långt mot N. som till 

 Vuludalen. I denna träffas endast ljus sparagmitskiffer och sparagmitsandsten med undan- 

 tag af vid och O. om Storsletbäcken, der en skifvig, temligen kristallinisk kalksten, hvi- 

 lande på ett litet lager alunskiffer, ligger med vestlig stupning inklämd i sparagmitskiffern, 

 hvilken närmast är blåaktig, i hängandet t. o. m. delvis ren blåkvarts. 



Den ljusa kvartsiten i Snödölas dal tillhör traktens stora ljusa sparagmitbildning. 

 Den underliggande skiffern med bollar kan då otvunget paralleliseras med Koppangskiffern, 

 och den öfverliggande mörka sparagmiten med skiffer torde då böra räknas till blåkvarts- 

 etagen. I så fall skulle kalkstenen i Vuludalen möjligen kunna vara silurisk. 



Kring Sollien finnes ett utefter Setningdalen långsträckt parti af alunskiffer och 

 fyllit. Det omgifves närmast af grå sparagmit och blåkvarts, utanför hvilka sedan följer 

 traktens allmänna ljusa sparagmitsandsten. De närmast skiffern befintliga mörkare spa- 

 ragmitiska afiagringarnc äro emellertid rätt olika utbildade på olika ställen och synas i 

 det hela hafva en temligen lokal karaktär. Profilerna figg. 17 — 19 visa några exempel. 



Fig. 17. Profil öfver Nordklet, SO. om Sollien. Fig. 18. Skjseringfjeld. 



V. 



Storbak 



Nordklet 



Blåkv. o. grå sp. 



Konglomerat. 



Grof fyllitisk skiffer. 



O. 



Is ljus, fin sparagmitsandsten; ä gulhvit, tät dolomit; 

 8 grå sparagmitskiffer med lager af gulgrå och grå fyllit: 

 öfverst mörk sparagmitskiffer med enstaka kvartsitbollar. 



N. 



Fig. 19. Profil efter Kletbaek, S. om Sollien. 



Lo 



s grå, pressad sparagmit med lager af hård lerskiffer: k blå, sträckt kvartsit; f grof fyllit: a alunskifferartad skiffer: 

 b breccia af groft lerskiffergrus med bitar och stenar af kvartsit och granit: Is ljus, glimmerskifferartad sparagmitskiffer. 



Genom att sammanställa de på skilda ställen i denna trakt gjorda observationerna har jag 

 kommit till nedanstående lagerordning såsom den sannolika: 



Grå fyllit och kalksten (antagligen silur); 



Alunskiffer; 



Blåkvarts, mörk sparagmitskiffer med konglomerat; 



Mörk sparagmitskiffer med enstaka kvartsitbollar och lager af grof fyllit, mörkare 

 och ljusare; 



Ljus sparagmitsandsten; 



Fyllit och glimmerskiffer med (underst) konglomerat; 



Urberg. 



