KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. HAND 28. N:0 5. 4l 



Till de afdelningar vi förut lärt känna kommer här således ännu en, den nemligen, 

 som består af mörk sparagmitskiffer och grof fyllit. Huruvida den närmast tillhör den 

 öfverliggande blåkvartsetagen eller den underliggande ljusa sparagmiten ma lemnas 

 oafgjordt. ' 



Traktens geologiska byggnad är emellertid mycket invecklad och torde ej kunna 

 förklaras utan antagande af hade diskordanser och förkastningar. 



1 Snödölas dal synes, såsom af det anförda framgår, ej några lemningar af den 

 äldre sparagmitafdelningen finnas. Ej heller hafva sådana observerats hvarken kring graniten 

 O. om Atnesjön eller närmare Ronderne. Vid Ilmandåens inflöde i Musvolåen, V. om 

 Atnesjön, finnes nemligen en mörk glimmerskiffer, som antagligen tillhör urberget, och 

 som direkt och diskordant öfverlagras af traktens vanliga ljusa sparagmit, hvilken här är 

 ytterligt starkt pressad. Något sydligare deremot, S. vid den gneisrygg, som frän Flak- 

 sjön stryker mot NV., uppträder en kalksten af Birikalkens typ mellan gneisen och spa- 

 ragmiten. En annan förekomst i denna trakt, som älven möjligen kan tillhöra den undre 

 sparagmitafdelningen, är en hvit, tät kvartsif, som finnes i ett par små bergkullar inom 

 granitens område N. om Lövris säter (N. om det ställe, der Ätna kröker mot S.). Berg- 

 arten är ganska olik traktens ljusa spara gmitsandsten, men liknar en del i dennes kon- 

 glomerat förekommande bollar. Vid Setning elv, strax ofvanför dess sammanflöde med 

 Ätna, anstår t. ex. ett konglomerat med smutsgrön, något skiffrig, sparagmitisk grund- 

 massa, i hvilken ligga ojemnt fördelade bollar af granit och finkornig, ljus kvartsif. Bol- 

 larnes storlek är mycket vexlande; en del äro öfver hufvudstora. Granitbollarne äro af 

 en ljus, grof, protogin artad, än massformig, än temligen starkt förskiffrad granit liknande 

 den i det närliggande massivet. 



'feö 1 



Trakten kring Övre Rendalen och närliggande del af Glommendalen. Den här rådande 

 bergarten är ljus, mot N. mestadels rödaktig sparagmit och sparagmitsandsten med under- 

 ordnade lager af dels konglomerat och dels röd skiffer. Den är en fortsättning af den 

 förut omtalade rödaktiga sparagmitbildning, som i norr öfverlagrar skiffern vid Mistra. 



Skarpt afstickande mot denna i det stora hela mycket enformiga bildning är ett 

 parti af skiffer, kalksten och blåkvarts, som förekommer V. vid Övre Rendalen och der- 



Fig. 20. Profil V. vid Öv. Rendalen. 



öv. Rendalens kyrka. 



sk skiffer, dels grå, dels svart: b blåkvarts; Å' kalksten: gs grå sparagmit: Is ljus sparagmitsandsten. 



ifrån utbreder sig kring den närliggande Harsjön. Underst ligger här en mäktig skiffer 

 med en inlagring af vacker blåkvarts. Skiffern är dels grå, dels mörk, alunskifferartad. 

 Den öfverlagras af en blåaktig, skifvig kalksten, på hvilken följer grå, grof sparagmit med 



1 På kartan har det förra alternativet blifvit valdt, emedan bergbyggnaden derigenom något bättre framträder. 

 K. Sv. Vet. Akad. Handl. Hund 28. N:0 5. ti 



