KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 28. N:0 5. 



45 



ningar hafvä blifvit sammanfattade under benämningen »Vemdalskvartsit», emedan de hafva 

 stor utbredning i trakten kring Vemdalen. Vemdalskvartsiten uppbygger fallens förposter, 

 såsom Städjan, Sömlingshogn, Sonfjället, Klöfsjöfjällen m. ti. Dessa äro skilda från det 

 innanför liggande fjällandet genom ett relativt lågland, der berggrunden mestadels är dold 

 af jordtäckningen. I följd häraf möta svårigheter att direkt afLäsa Vemdalskvartsitens 

 förhållande till sparagmitfaltets öfriga bildningar. På flera ställen kan dock samman- 

 hanget mellan bådadera ganska väl följas. Långfjället i Idre (N. om Gröfvelån) bestar 

 hufvudsakligen af Vemdalskvartsit. som isynnerhet är karakteristiskt utbildad i fjällets 

 östra del. Mot NV. förändras bergarten så småningom först till grå eller smutsröd och 

 slutligen till ljus sparagmit. Någon bestämd gräns mellan dessa bergarter kan ej påvisas. 

 Vid södra foten af rioverken anstår Vemdalskvartsit. Den öfverlagras af ljus kvartsit med 



Fig. 21. Protil öfver Hoverkeu. 



N. 



v Vemdalskvartsit: Is ljus sparagmitsandsten; sk skiffer: s hvit kv.artsitsandsten: b blåkvarts (öfverst). 



skiffer och blåkvarts. Afven i Råndalen och i Hedetrakten uppträder Vemdalskvartsit 

 nederst i sparagmitens lagerföljd och öfverlagras af sparagmit och ljus eller rödlett spa- 

 ragmitsandsten. Så ock i Klöfsjöfjällen, hvilkas nedre och isynnerhet södra delar bestå af 

 typisk Vemdalskvartsit, som i de högre delarna och mot N. blir allt mer sparagmitsand- 

 stensartad. På grund af dessa och andra dylika förhållanden anser jag Vemdalskvartsiten 

 vara en sparagmitfaltets gränsfaeies (strandfacies) mot SO- 1 



I Städjan och kringliggande fjäll hvilar Vemdalskvartsit med sväfvande lagring på 

 Dalasandsten. Något nordligare, der Vemdalskvartsiten försvunnit och ersatts af sparag- 



Fig. 22. Protil från Idre mot NO. till Städjan. 

 Idresjön Brunna 



Städjan Foskån 



SV. 



NO. 



(I Dalasandsten: s skiffer: v Vemdalskvartsit och skiffer: D diabas. 



mitsandsten, hvilar denna på samma sätt på Dalasandsten. Så t. ex. i den något (). om 

 Fjätsjöru belägna Mjölstöten, hvars fot bildas af en jemförelsevis lös sandsten, Dalasand- 

 sten, men i hvars topp en smutsröd, temligen kvartsig sparagmitsandsteu anstår. Likartadl 

 är förhållandet i den en mil östligare, SO. om Kölsjön belägna Hammarsjövåla. I dess 



1 Bildningar af Yeindalskvartsitens typ äro icke inskränkta till svenska sidan, utan sådana återfinnas äfven 

 på den norska, der den öfre sparagmitafdelningens lägre del stundom har en påfallande likhet med Vemdals- 

 kvartsiten. Så t. ex. vid forsen O. om Androg vid Storsjön i Rendalen, i vestra sidan af Högfjället vid Klarelfven 

 i Trysil, N. om Eltdalen i Trysil in. ti. ställen. Vemdalskvartsiten står här i närmaste samband med den grå 

 sparagmit, som ofta uppträder i den öfre sparagmitafdelningens undre del, och derför hafva båda på kartan er- 



hållit samma beteckning. 



