6Q A. E. TÖRNEBOHM, DET CENTRALA SKANDINAVIENS BERGBYGGNAD. 



sparagmitformationen och urberget. * Nordligare, vid östra stranden af Storsjön i Ren- 

 dalen, fann N. O. Holst 1887 alunskiffer med primordialförsteningar inklämd mellan 

 sparagmitbergarter. 2 Omkring 20 km. NO. om detta ställe ligger (NV. om Skarvberget) 

 en helt liten förekomst af ortocerkalk, först påvisad af Kjerulf och sedan närmare under- 

 sökt af Meinich. 3 Öster härom vid Klarelfven finnas vid foten af det redan i det före- 

 gående omnämnda bekanta Högberget undersilurisk kalksten och skiffer anstående. 4 Om- 

 kring 7 km. S. om Högberget befinner sig den lilla först af Schiötz påvisade förekom- 

 tens af ortocerkalk vid Skja^rbaekken. 



Vid Tva3råen, O. om norra ändan af Osen, har Schiötz funnit spår af undersiluriska 

 lemningar och längre mot SO., något NO. om Vestby, fann jag en obetydlig kalkstens- 

 förekomst, i hvilken påträffades ett par otydliga ortocerer. 6 Vid Lobrckken i Övre Enger- 

 dalen förekommer enligt Schiötz en skiffer med otydliga försteningar. ? Samme författare 

 angifver äfven ett par små silurförekomster i trakten O. om södra delen af Fremunden. 8 

 Han har vidare påvisat ortocerkalk vid Veltbu, V. vid riksgränsen, och primordialförste- 

 ningar i en skiffer S. om Flötningen på svenska sidan. 9 Ar 1882 fann jag orsten med 

 Agnostus parvifrons i en nästan uteslutande af alunskiffergrus bestående grusbacke vid 

 Skärvagsgården, och dylika bildningar finnas äfven anstående något östligare i Knall- 

 bergen, hvarest enligt blocken äfven förekommer kambrisk sandsten. 10 Vidare mot NO. 

 äro inga försteningsförande lager kända förr än de mycket omtalade i Glötetrakten ll och 

 de i Råndalen. 1 " Sedan följa ett par små vid Viken, samt slutligen de vid Klöfsjö och 

 Asarne, hvilka sist nämnda sammanhänga med det stora jemtländska silurfältet. I före- 

 komsterna vid Glöte, Råndalen och Viken ingår blott undersilur, företrädesvis ortocerkalk, 

 men primordial synes saknas. 13 Sådan finnes deremot så väl i SV. som i NO., nernligen 



1 Se profil fig. 11, sid. 30. Några från detta ställe tagna stuffer hade D:r G. HOLM deu godheten att 

 granska i paleontologiskt hänseende, lian fann bland dem: 



Ce7'atop!/c/ekalk, innehållande Symphysurus socialis, LlNRS., säkert bestämbar, samt ett fragment, sannolikt 

 af Enloma ornatum ÄNG. 



Olenidskiffer {zonen med Peltura). Fragment af Peltura och Spherophtalmus kunna med bestämdhet 

 urskiljas, men artbestämningen är omöjlig. Troligen är det de allmännaste arterna, P. scarabeoides, WAHLENB., 

 samt S. alatus BOECK. Fossil synliga i genomsnitt, men ej bestämbara. Enligt bergartens och fossilens habitus 

 synas de tillhöra den lägre delen af ortocerl alken (Vaginatkalken). 



2 O. TORELL, Aflagringarne på ömse sidor om riksgränsen, s. 249. 



3 Dagbog fra en reise i Trysil. 



4 SCHIÖTZ, Sparagmit-kvarts-fjeldet i den östlige del af Hamar stift, Nyt Mag. Bd. 20, s. 68. 



Meinich, 1. c, s. 20. 



5 Nyt Mag. Bd. 20, s. 17. 



6 Kalksten skall äfven finnas något sydligare i närheten af Rödbueknap sjeter, äfvensom vestligare S. om 

 Bagsjöberg, O. om Osensjö, men huruvida dessa kalkstenar äro siluriska eller äldre, är mig obekant. 



7 Oiegneisen i Sparagmitfjeldet. 



8 N. M. Bd. 27, kartan. 



9 Sp.-kv.-fjeldet längs groensen, s. 16. 



10 Se TI. HEDSTRÖM, De kambriska bergarternas läge vid Knallbergen, Idre. G. F. f. Bd. 18, s. 69. 



11 A. E. T. Hochgebirge, s. 33. Om Vemdalsqvartsiten. SVENONIUS, Vemdalskvartsiten. HÖGBOM, 

 Qvartsit-sparagrait-om rådet. SCHIÖTZ, Sp.-kv.-fjeldet längs grtensen. 



12 Högbom, 1. c. Schiötz, 1. c. 



13 Under ortocerkalken i Glöte-eggen vid Glöte ligger en graptolitförande lerskiffer (SVENONIUS 1. c. sid. 

 28), och ortocerkalken i den SV. om Glöte belägna Häggingsåsen hvilar konformt på »en grå till gulgrå kvartsit- 

 saudsten, som hvarken liknar Vemdalskvartsiten eller den litet sydligare i dagen utgående Dalasandstenens (HÖG- 

 BOM, 1. c. sid. 149), men några lager med primordialförsteningar hafva ej blifvit här funna. 



