KONGL. NV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 28. NU) 5. 7ö 



meratisk botten bildning. Längre mot N. uppträda Rörosskiffrarne mestadels såsom kärf- 

 skiffer. Sådan är typiskt utbildad kring Strådalen (NV. om Anjan) och synlig ännu V. 

 om riksröset N:o 174. 



Äfven i de små förekomster af Rörosskiffer, som rinnas N. om Trondhjemsfjorden. 

 är kärfskiffer den vanligaste bergarten. Så t. ex. N. om Snåsen och kring Leksviken. 

 Öster om Borgen fjord representeras Rörosskiffern af en brun, fin, väl skiktad glimmer- 

 skiffer med sma hornblendenålar på skiktytorna. Den innehåller underordnade lager af 

 dels hornblendeskiffer och grönstensskiffer och dels grof, ljus gliminerskiffer. En myckel 

 vacker sådan med ärtstora granater och långa hornblendestänglar finnes N. om Solbergs 

 kyrka (SO. om Borgen fjord). 



Inom den zon af Rörosskiffer, som från Gulosen stryker mot SV. öfver Orkedalen, 

 äro bergarterna mindre karaktäristiskt utbildade. Kärfskiffer förekommer väl äfven här, 

 men endast såsom underordnade lager i grönaktiga skiffrar af vexlande beskaffenhet. Nedan- 

 stående profil af Börsevotta (S. om Börgsens kyrka) ma- tjena såsom exempel på Röros- 

 skiffrarnes utbildning i denna trakt. 



• Fig. 32. Pro til öfver Börsevotta. 



Ö. 



^T^^ f * 



p Störenskiffer; o grå fyllit: » blekgrön, något glänsande grof skiffer vexlande med fyllit; m grågrön halfglänsande, bucklig 



skiffer med kvartskörtlar: 

 l mörkgröna skiffrar och grönstensskiffer; k matta gröna skiffrar: i matta gröna skiffrar med lager af\ 

 kärfskiffer: h ljus kvartsitskiffer: q grof småbucklig glimmerskiffer med granat: f grön, glänsande skiffer: 

 e grof grön skiffer med brunspatkorn ; d kvartsit, blåaktig; c grönstensskiffer späckad med brunspatkorn;/ > " 1 "' s ] er S ru PP- 

 b grof grön skiffer med hornblendenålar: a ljusgrön, grof, något smulande skiffer. J 



I de små förekomsterna af Rörosskiffer, som rinnas i Rennebu och i Drivdalen, upp- 

 träder kärfskiffer likaledes mera underordnadt och vexlande med andra skiffrar af mindre 

 utpräglad karaktär. Vid Kongsvold deremot, sydligast i Drivdalen, förekommer vacker 

 kärfskiffer vexlande med mörk hornblendeskiffer. En rätt betydande utbredning har kärf- 

 skiffer NV. om Våge, kring finna och Skjcrva elfvar, dock vexlar den äfven här ständigt 

 med skiffrar af annan beskaffenhet, såsom: lös glimmerskiffer, än brunaktig, än ljus; mörk, 

 grafitisk skiffer och grof, grön skiffer. Längre i SO. blir kärfskiffern mera sällsynt. 1 

 Hedalen ersattes den af en ljus, grof glimmerskiffer späckad med granater. Enstaka srnå- 

 lager af kärfskiffer förekomma dock äfven här. 



I trakten kring Foldalens kyrka representeras Rörosskiffern af dels grofva, lösa glim- 

 merskiffrar, än mörka, än ljusa, ofta granatförande, och dels gröna, teniligen grofva skiff- 

 rar, än matta, än något glänsande. Vester om Enundfjeld förekommer vacker granat- 

 förande kärfskiffer, och en mindre väl utbildad sådan finnes NV. om Sevelen, der vexlande 

 med grof, lös grönaktig glimmerskiffer. 



Det som i trakten kring Tronfjeld blifvit på kartan betecknadt såsom Rörosskiffer 

 utgöres mestadels af gröna eller grågröna skiffrar, vanligen temligen grofva, stundom dock 

 finare och dä mera milda och mörka. I vestra sluttningen af Grönfjeld, NO. om Tron- 



