80 A. E. TÖRNEBOHM, DET CENTRALA SKANDINAVIENS BERGBYGGNAD. 



t 



nemligen: örklas profil, Guldalens profil, Meraker-profilen och profilen genom Vserdalen 

 mot Ö. upptill riksgränsen, hvilken han kallade Jemtlands-chausséens profil. Äfven jag 

 bar uppgått alla dessa profiler, och stora stycken af dem mer än en gäng, men jag har 

 funnit dem föga lämpliga såsom basis för en utredning af Trondhjemsfältets invecklade 

 bvggnad; de förhållanden man i dem har tillfälle att iakttaga ärö mångenstädes så oklara, 

 att de erbjud;) alltför mänga tillfällen till misstag. I trakter, som förete så, svåra geolo- 

 giska problem som Trondhjemsfältet, kunna för öfrigt några profiler ej gifva en tillräckligt 

 säker basis för utredningen; en sådan kan vinnas endast genom kartering, och denna måste 

 dertill vara konsekvent genomförd. En sådan kartering har jag, så vidt det varit mig 

 möjligt, sökt åstadkomma i den utsträckning, som varit nödig i och för vinnande af en 

 allmän öfversigt. Nu, sedan en sådan erhållits, är det lätt att uppsöka de ställen, der 

 lagerföljden med minsta svårighet kan öfverblickas. Vi vilja besöka ett par, och hålla 

 oss då till en början blott inom vestra delen af Trondhjemsfältet, der bergarterna äro 

 minst inetamorfosera.de, och der de flesta fynd af försteningar blifvit gjorda. 



Vestra delen af Trondhjemsfältet. 



Såsom förut blifvit nämdt består det lilla SO. om Levanger belägna fjället Skiötingren 

 af Aregneis. I söder öfverlagras den af kärfskiffer, på hvilken sedan följer en småbucklig 

 lerglimmerskiffer. Med denna börjar en mäktig grupp af fyllitiska bergarter, hvilken sträcker 

 sig ned till Movand och äfven uppbygger den SO. om detta belägna 500 m. höga Brek- 

 kammen. Efter denna vilja vi här benämna i fråga, varande hufvudsakligen af gråa fylliter 

 bestående skiffergrupp »Brek-skiffer-gruppen». 1 Vid Movand öfverlagras densamma af en 

 annan grupp, hvilkens bergarter nästan alla hafva gröna färger. Den består nämligen af 

 gröna skiffrar, grönaktiga, sandstensarta.de bergarter och till en stor del äfven af hvad 

 Kjerulf träffande nog kallat »uvisse grönne masser». I gruppens hängande uppträder, 

 SV. utmed Hoklingen, en art grön breccia- Denna grupp motsvarar det komplex af gröna 

 bergarter, som finnes så väl vid Trondhjem som Y. vid Stören, och hvilket Kjerulf 

 kallat »Trondhjem-Stören-gruppen.» För korthetens skull benämna vi den här Stören- 

 gruppen». 2 \ ester om Hoklingen öfverlagras Stören-gruppen af en ny grupp, bestående 

 af gråa mer eller mindre fyllitiska lerskiffrar vexlande med bankar af grågrön sandsten. 

 [Jnderordnade inlagringar af försteningsförande kalksten angifva densamma såsom till- 

 hörande yngre undersilur. Samma grupp uppträder äfven vid Hovin i Guldalen och har 

 efter detta ställe af Kjerulf blifvit benämnd »Hovin sandstens gruppe», ett namn, som 

 vi här vilja förkorta till »Hovin-gruppen . Söder om Hammervand öfverlagras dess berg- 



1 I en föregående publikation (om Sevegruppen och Trondhjemsfältet) har jag kallat denna grupp 'Gula- 

 serien . emedan hithörande skiffrar innefattades i hvad KJERULF benämnt ( < ul a-skiffer». Men enär KJERULF under 

 detta begrepp sammanförde myckel annat, jemte i fråga varande grupp (se nämnda publikation sid. 35), har jag 

 nu — till undvikande af missförstånd — ansett mig böra gifva densamma ett nytt namn. 



Termen »serie* hvilken jag förr använde för Trondhjemsfältets underafdelningar, har jag nu — på grund 

 deraf, att densamma i den nyare geologiska terminologien blifvit reserverad för systemkomplexen — utbytt mot 

 »grupp», och detta så mycket heldre som redan K.JERULF betecknade ett par af sina underafdelningar inom Trond- 

 hjemsfältet såsom grupper». 



2 Namnet Trondhjemgruppen» hade kanske bort föredragas om ej en förvexling med Trondhjemsfältet.) 

 då möjligen kunnat befaras. Jfr K.JBRTJLF, Om Trondhjems stifts geologi (1875), sid. 2. 



