KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. HAND 28. N:0 5. 81 



arter af ett groft konglomerat, på hvilket sedan följer en mäktig bildning af grönaktig 

 sandsten. Denna utbreder sig mot N. ända till Ekne och utgör tillsammans med konglo- 

 meratet en särskild afdelning, »Ekne-gruppen». 



Inom i fråga varande trakt kunna således följande afdelningar särskiljas: 



Ekne-gruppen (grönaktig sandsten med konglomerat); 



Hovin-gruppen (grå lerskiffer och fyllit med gröngrå sandsten); 



Stören-gruppen (gröna skiffrar ra. in.); 



Brek-skiffer-gruppen (gråa fylliter). 

 De förut, sid. 75, omtalade Rörosskiffrarne i Börsevotta öfverlagras af en grågrön, 

 bucklig, halfglänsande skiffer med kvartskörtlar. Den påminner om lerglimmerskiffern S. 

 om Skjötingen och utgör, liksom den, början af en fyllitserie, som dock vid Börsevotta 

 ej är särdeles mäktig. Mäktigare är den något längre mot SV. Den sträcker sig der frän 

 trakten af Lisbets;eter mot S. öfver Alvåsen och vidare ända förbi MelingsEeter. Bergarten 

 liknar i det hela Brekkamraens skiffer, men är något mera kristallinisk och innehåller ofta 

 bruna glimmerfjäll porfyriskt inströdda. I allmänhet är skiffern grå, grönaktiga inlagringar 

 äro dock ej sällsynta. 



Något S. om Melingsa^ter öfverlagras nämnde skiffer af gröna, sandstensartade berg- 

 arter med än tydlig, än otydlig skiktning. Underst äro de delvis konglomeratiska med 

 bollar af blåaktig kvartsit, ljus kalksten m. m., så t. ex. i Vennaberget. Uppåt afslutas 

 de af en brecciebildning lik den vid Hoklingen, ehuru mindre mäktig. Denna sandstens- 

 bildning torde alltså här reprentera Stören-gruppen; i sin fortstrykning mot så väl NO. 

 som SV. sammanhänger den ock direkt med gröna bergarter af äkta Störentyp. 



Öfver den nämnda breccian, hvilken är synlig bland andra ställen i Kvaernåsen och 

 vid Jonsli vid Svorksjön, följer först en grågrön sandsten med skifferlager, sedan gråa och 

 gröngråa lerstenar och skiffrar. Dessa åter öfverlagras af en mäktig lerskifferbildning, i 

 hvilken inlagringar af kalkstenar talrikt förekomma. I en del af dessa kalkstenar hafva 

 försteningar blifvit funna häntydande på lägre delen af öfversilur, (et. 5 och 6), 1 motsva- 

 rande sålunda Pentameruskalkstenen i Jemtland. Denna skiffer- och kalkstensbildning ut- 

 breder sig öfver det s. k. Höilandet och har derför af Kjerulf benämnts xHöilandets 

 grupp». På den nu genomgångna sträckan kunna således följande afdelningar särskiljas: 



Lerskiffer med kalksten (Höilandets-grupp) ; 



Gröna sandstenar och skiffrar; 



Grön sandsten med breccia och konglomerat (Störengruppen); 



Grå fyllitisk skiffer (Brek-skiffer-gruppen) ; 



Rörosskiffrar. 

 Strax Ö. om Stören framstryker en mäktig zon af grå lerskiffer och fyllit, petro- 

 graffskt mycket liknande Brek-skiffer-gruppen. Vester invid Stören åter uppträda i 

 mäktiga massor de bekanta gröna Störensskiffrarne med sina grönstenar. I vester afslutas 

 Störenbergarterna (Stören-gruppen) med en breccia, synlig vid Brolökken i Guldalen, NV. 

 om Prestfjeld m. ti. ställen. Vidare mot NV. följer en mäktig serie af grönaktiga sand- 

 stenar vexlande med gråa, delvis ganska mörka och rostiga skiffrar. Detta är Kjerulfs 



1 BrÖGGER. Fossiler fra det Trondhjemske. 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Band 28. N:o 5. 11 



