86 A. E. TÖRNEBOHM, DET CENTRALA SKANDINAVIENS BERGBYGGNAD. 



gruppen. Förhållandena äro nemligen i allmänhet sådana, att kalkstenaren äfven kunna 

 tänkas tillhöra inpressade delar af den följande gruppen, Hovingruppen, särdeles som en 

 del af dennes gröna bergarter ej alltid kan på grund af blott den petrograiiska beskaffen- 

 heten skiljas från vissa till Störengruppen hörande. 



Ett särskildt omnämnande förtjenar den brecciebildning, hvilken — såsom förut 

 blifvit nämndt — plägar uppträda i Störengruppens hängande Den har blifvit observerad 

 på så många ställen från Levangertrakten i NO. till Meldalen i SV., att den sannolikt 

 uppträder ganska konstant på nämnda nivå. Dess mäktighet oeh utbildning äro dock 

 mycket varierande. Bergarten består af dels kantiga dels mer eller mindre rundade 

 stycken af olika bergarter, dock öfvervägande sådana tillhörande Störengruppen, inbäddade 

 i en än grönskifferartad än sandstensartad grundmassa. I den särdeles mäktiga breccie- 

 bildningen vid chausséen genom Sjölen (vid Nidelfven S. om Trondhjem) förekomma 

 sålunda fragment af grön sandsten, blåaktig kvartsit, ljus porfyroid, ljus kalksten m. ni. 

 En del af dessa fragment nå en betydlig storlek. Ett par kalkstensstycken befunnos vid 

 uppmätning hafva 0,5 m. i tvärmått, och den synliga delen af ett stycke blåaktig kvartsit 

 var ej mindre än 4 m. lång och 1 in. bred. I Jervfjeld, SO. om Jonsvand, är i fråga 

 varande bildning mera konglomeratartad än vanligt, i det att de ingående bergartsfrag- 

 menten äro mera rundade och grundmassan mera sandstensartad än hvad i allmänhet 

 plägar vara fallet. Bollarne bestå här af grön skiffer, grön sandsten, mörk, violettblå 

 kvartsit, röd jaspis m. m. Bollar af de båda sist nämnda slagen äro för öfrigt mycket 

 allmänna i brecciebildningen och kunna nästan sägas vara karakteristiska för den. Båda- 

 dera torde härröra från Störengruppen. Inlagringar af blå och violettblå kvartsit före- 

 komma, såsom ofvan nämndt, i denna — så t. ex. S. om Loholt och på Ladeudden, O. om 

 Trondhjem — och något, som antagligen är moderklyften till de jaspisartade bollarne, har 

 jag äfven sett bland Störengruppens bergarter, dock endast på ett enda ställe, nemligen i 

 Malberget på Höilandet. Detta berg består öfvervägande af orediga gröna massor. På 

 bergets öfversta del finnas klumpar af sådana sammankittade af dels röda, dels gröna 

 jaspisartade utfyllningar. Se vidstående tig. 45. 



Fig. 45. Plan af en berghäll på Malberget. 



Uppkomsten af nu omtalade brecciebildning anser jag sannolikt bero på en efter 



slutet af Störengruppens bildningsskede inträdd denudationsperiod. De eruptiva processer, 



som pagingo under nämnda skede, gåfvo antagligen upphof till berg, som höjde sig ur 



dåtidens haf, och från hvilkas sidor sedermera stalp bildades. Materialet i dessa stalp, 



mer eller mindre bearbetadt af vatten, blef sedermera så småningom cementeradt och 



° 

 uppträder nu såsom den i fråga varande breccian, hvilken vi — efter Stokvola i Åsen, 



der den uppträder med betydande mäktighet ■— kunna benämna »Stokvola-breccia». 



