KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND 28. N:<> 5. 115 



bergarterna V. om Murudalen äter äro af fullkomligt samma tvp som Jotunheimens 

 gabbrobergartcr i allmänhet. 



Gneisen kring vestra delen af Våge vand är dels grå, dels rödlett, temligen grof 

 oeh mestadels väl skiktad. Något O. om Helga, N. om Våge vand, sågs på ett ställe 

 något som liknade en diskordans i gneisen (fig. 60). I denna fanns i närheten ett parti 

 högfjällskvartsit inklämdt, h varför diskordansen antagligen blott är beroende på någon 

 lokal rubbning. 



Längre mot N., utefter vestra kanten af Trondhjemsfältets södra del, träffas ofta 

 ögongncis åtföljd af finkorniga gneisiga eller granuli tiska bergarter såsom urbergets yngsta 

 bildningar. I Gillinghö, N. om Findalen, ligger närmast under den i fjällets östra fot före- 

 kommande sparagmitiska kvartsitskiffern en grå, medelgrof, stundom ögongneisartad gneis- 



Fia-. 60. 



granit. Bergarten har ett sträckt utseende och innesluter mörka, ellipsoidiska partier. 

 Under den kommer i fjällets högsta del en dels rödlett, dels grå, småkornig gneisskiffer. 

 Vester vid Rolstad, O. om Holaker i Laesjö, och äfven nordligare vid Jora elv, förekom- 

 mer vacker ögongneis och under den hornblendeskiffer och glimriga, delvis granulitiska 

 gneiser. Närmast kring Holaker anstår en rödaktig, än gröfre, än finare jerngneis. När 

 man passerat Trondhjemsfältets bergarter V. om Jerkin möter man äfven grof ögongneis 

 med ända till knytnäfvestora grå fälts pat ögon. Den uppträder i ett par lager vexlande med 

 glimmerskiffer, hvilken senare mot vester blir rådande. 



Nordligare i Drivdalen, kring Drivstuen och Rise, finnes likaledes ögongneis för- 

 delad på åtminstone tvenne zoner, och äfven kring östra ändan af Djevil vand förekomma 

 ögongneisartade bergarter. En sådan, väl utbildad men ej särdeles grof, anstår vid 

 sjöns utlopp; en annan strax i (). i Rauhovden. Denna senare liknar en något skiffrig 

 och temligen basisk porfyrgranit. Mot N. blir den mera gneisig, breder ut sig och vexlar 

 i Bårdsfjeld med andra mindre grofva gneisiga bergarter. Kring Lönsa?t förekommer 

 äfven grof ögongneis och något ostligare, kring Hol, en grå, jemnskiffrig, ofta vackert 

 skiktad gneis, lagervis utbildad såsom ögongneis. 



Ännu nordligare, IS. om Jölvand i östra kanten af Troldheimen, har vacker ögon- 

 gneis observerats. I dess liggande förekommer här först en grof, gråaktig gneis och sedan 

 hnare gneis och glimmerskiffer. I gneisfältet vester om den nu omtalade på ögongneis 

 rika sträckningen, d. v. s. kring Sundalen och Todalen, är gra gneis rådande, dels tyd- 

 ligt bandad, dels gneisgranitartad. Vid inre delen af Todalsfj orden är den t. o. m. delvis 

 utbildad såsom vacker, grå, medelgrof och jemnkornig granit. 



Norr om Surendalen, N. om Mangevand, träffas åter ögongneis strax i liggandet af 

 Areskiffrarne. I liggandet af ögongneisen uppträda här dels gråa dels rödaktiga gröfre 

 och finare gneiser. Äfven V. vid Orkedalsfjorden har ögongneis observerats i Areskiff- 

 rarnes liggande. 



