KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. 



RAN 



d 28. n:o 5. 



145 



Mellem skiferen og höifj eldskvartsen ligger et över 1 dm. tykt detrituslag af blöd, knust 

 skifer.» ] 



Espedalsfjällen bestå således af bergarter, hvilka, af alla petrografiska analogier att 

 döma, äro försiluriska. De hvila afvikande på silur, och invid kontakten uppträda exces- 

 siva tryckfenomen. Har man en gäng i princip antagit öfverskjutningshypotesen, då kan 

 man ej undgå att anse nämnda förhållanden såsom goda bevis för, att äfven Espedals- 

 fjällen tillhöra en öfverskjuten skolla. 



Kring Espedalsskollan ligga några mindre partier i likaledes abnorma lägen, nem- 

 ligen Elslitkampen, Valsfjeld, Faeforkampen och antagligen äfven Lövåsfjeld (N. om Kampe- 

 sa3ter). I det sistnämnda har jag ej sett fast berg, men blocken angifva, att dess öfversta 

 del består af gneisiga bergarter, 2 hvilka i så fall efter all anledning ligga ofvanpå den 

 omgifvande och topografiskt vida lägre liggande fylliten. 



Förhållandena i Faeforkampen äro särdeles invecklade. Fjällets öfversta del består 

 af en finkornig grönsten med förstördt utseende. Tillsammans med och liksom inrörda 



Fig. 83. Profil öfver Faeforkampen mot SV. till foten af Espedalsfjällen. 

 Hatdalsfj. Lom saeter Faeforkampen Vinstra 



SV. 



Gn gneis: h högfjållskvartsit; / fyllit; s grå, pressad sparagmit; svart gabbro; t iifverskjutningsplan. 



i den förekomma dock äfven gneisiga partier och ljus, delvis blåaktig kvartsit. Un- 

 der grönstenen ligger en 50 å 60 m. mäktig fyllit, i hvars öfversta del förekomma in- 

 lagringar af blåkvarts och svart skiffer. Fylliten hvilar i sin ordning på en grå, mesta- 



Fig. 84. Faeforkampen, öfversta delen. 



NV. 



G gabbro; b' blåkvartsartad bergart med förstördt utseende: y gröngrå, 



f fyllit: s grå sparagmit. 



SO. 



seg skiffer (pressad grönsten ?); b blåkvarts: 



dels temligen grof sparagmit, som genomgående är så starkt pressad, att den ej sällan 

 vid hastigt påseende liknar grå gneis. Den innehåller ofta stora flagor af lerskiffer, möj- 

 ligen sönderslitna lager. Under sparagmiten ligger traktens vanliga siluriska fyllit. 

 Sparagmiten bildar liksom en långsträckt skolla, hvilken i SO. sträcker sig in under Vals- 

 fjeld, hvars öfversta del består af gneiser. 3 Efter all sannolikhet är Faeforkampens gabbro 

 och Valsfjelds gneiser denudationsrester af samma öfverskjutna parti,, till hvilket Espedals- 



1 1. c. sid. 65. 



2 KJERULF hänför Lövåsfjeld till sin liöifjeldskvartsit på samma sätt som han gör med Espedalsfjällens gneis. 



3 Sparagmitskollans kontur är utsatt på kartan. 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Band 28. N:o 5. 19 



