164 



A. E. TÖRNEBOHM, DET CENTRALA SKANDINAVIENS BERGBYGGNAD. 



den hafva kommit på sin nuvarande plats genom öfverskjutning, hvilket ock bestyrkes 

 deraf, att samtliga de omgifvande bergarterna äfvenledes hafva utseende af att halva blifvit 

 starkt pressade. 



Fig. i)7. Tvärsnitt af pressad sparagmit från östra foten af Flenskampen, V. om Ftemunden. 12 gr. förstorad. 



Figuren är teeknad i polariseradt ljus. dock hafva fältspatkornen lemnats hvita för att de lättare skulle skiljas från de 

 skuggade kvartskornen. Bland dessa är ett i figurens midt särskildt anniärkiiingsvärdt. Det är långt utdraget och på tvenne 

 ställen liksom hopsnördt, på det ena stället tydligen i följd af inverkan af vidliggamle fältspatkorn. Andra kvartskorn äro 

 fullständigt sönderslitna och delvis söndersmulade. Fina sliror af små sericitfjäll smyga sig mellan de större kornen, men 



de äro ej väl synliga i teckningen. 



Den bäst undersökta och mest omtvistade af alla abnorma öfverlagringar i våra 

 fjälltrakter är Vemdalskvartsitens öfver siluren på sträckningen mellan Glöte i Herjedalen 

 upp mot Storsjön i Jemtland. Vemdalskvartsiten bildar här fjällens förposter höjande sig 

 temligen tvärt öfver det nedanför i O. liggande skoglandet, hvars berggrund öfvervägande 

 består af porfyr eller granit. Men i gränsen mellan dessa bergarter å ena sidan och 

 Vemdalskvartsiten å den andra rinnas flerstädes små partier af siluriska lager, mestadels 

 ortocerkalk med eller utan underliggande alunskiffer. Dessa silurbildningar ligga i regeln 

 omedelbart på porfyren eller graniten och nedanför höjder af Vemdalskvartsit, in emot 

 hvilka de oftast stupa. Huruvida de siluriska bergarterna verkligen underlagra Vemdals- 

 kvartsiten, eller om de blott uppträda i sidolagring till den, har varit mycket omtvistade 

 Svenonius, som gjorde särdeles omsorgsfulla undersökningar i Glötetrakten för att utreda 

 förhållandet, förfäktade åsigten om en blott sidolagring, 1 men vid betraktande af hans 

 profiler kan man ej undgå att anse en verklig öfverlagring på vissa ställen åtminstone 

 mycket sannolik. På ett ställe blef ock senare Vemdalskvartsitens öfverlagring öfver 

 ortocerkalk fullt bevisad af Högbom, som genom gräfning i Finnsvedåsen blottade kon- 



1 Till frågan om förhållandet mellan Vemdalskvartsiten etc. etc. 



