KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 28. N:0 5. 209 



Anmärkningar till den geologiska kartan. 



En icke oväsentlig svårighet, som mötte när konceptet till den föreliggande kartan skulle upprättas, var 

 bristen på lämpligt kartografiskt underlag. Geografiska kartor, mer eller mindre goda, förefunnos visserligen öfver 

 kartområdets alla delar, men de konnekterade ej alltid på ett tillfredsställande sätt och kunde derför ej utan vi- 

 dare sammansättas till en enhetlig karta. Denna svårighet blef dock lyckligt öfvervunnen genom välvilligt till- 

 mötesgående från de respektive ofriciela kartverken. Från Norges Geografiske Opmåling erhöll jag genom numera 

 Generalmajoren A. ÖVERGAARDs godhetsfulla förmedling kopior af dess delvis ännu blott i koncept föreliggande 

 kartblad i skalan 1 : 400,000 till den omfattning, som var för ändamålet behöflig, och af Svenska Generalstabens 

 Topografiska afdelning ställdes mig genom Professor P. G. ROSÉN till förfogande uppgifter rörande ett antal 

 triangelpunkter inom Dalarne, Herjedalen och Jemtland, hvarigenom det blef mig möjligt att konnektera dessa 

 landskaps kartor med hvarandra och med de norska. För det bistånd, som sålunda kommit mig till del, är det 

 mig en kär pligt att här frambära min tacksamhet. 



För trakter med så utpräglad topografi som de i fråga varande, skulle det naturligtvis varit önskligt, om 

 kartan kunnat förses med en lämplig terrängmarkering, men så har af flera skäl ej kunnat ske. Godt material 

 för en sådan finnes icke för kartområdets svenska del, men äfveu om sådant funnits för det hela, skulle dock de 

 ökade tryckningskostnaderna och ännu mer det synnerligast på kartor i liten skala framträdande menliga infly- 

 tande en terrängmarkering utöfvar på de geologiska beteckningarnes tydlighet, varit tungt vägande skäl mot en 

 sådans anbringande. För att dock i någon mån ersätta kartans brist i sagda hänseende, hafva dels ett antal höjd- 

 siffror utsatts, och dels har en liten höjdkarta bifogats, tafl. 3. Af höjdsiffrorna kunna dock icke alla betecknas 

 såsom goda. De i Trondhjems Amt och Jotuuheimen på norska sidan, och de, som gälla de högsta fjälltopparne 

 (triangelpunkterna) på den svenska, äro resultat af nya mätningar, men flertalet af de öfriga äro grundade på äldre 

 barometerbestämningar och kunna blott anses som approximativa. De hafva dock i brist af bättre inedtagits, då 

 de i alla händelser kunna anses tillfredsställande för det förevarande ändamålet, hvilket blott är att gifva ett all- 

 mänt begrepp om landets höjdförhållanden. 



Endast ett jemförelsevis ringa antal namn har kunnat insättas på kartan, och har då företrädesvis valts 

 sådana, som äro nämnda i texten, oberoende af deras vigt i öfrigt. Dock hafva långt ifrån alla i texten anförda 

 namn kunnat å kartan utsättas, utan måste för dessas återfinnande hänvisas till publicerade geografiska kartor i 

 större skalor. I allmänhet torde likväl kartans namnförråd, jemte de upplysningar den lilla orienteringskartan, 

 tafl. 2., lemnar, vara tillfylles för den till textens förstående nödiga orienteringen. 



Beträffande den geologiska bild kartan framställer må nämnas, att jag hufvudsakligen koncentrerat mitt 

 arbete på kartorarådets inre partier, der lösningen var att söka af de stora geologiska problem, hvilkas utredande 

 var arbetets hufvudsyfte. Kartområdets randpartier åter äro — - med ett och annat undantag, såsom t. ex. i Fin- 

 lierne — utfyllda efter förut publicerade kartor. x 



Vid valet af de geologiska färgbeteckniugarne har afseende i främsta rummet fästats dervid, att de geo- 

 logiska hufvuddragen skulle tydligt framträda. Att dereraot en del smådetaljer ej blifvit fullt så läsliga som kun- 

 nat önskas, är en oundviklig följd af kartans lilla skala i förening med den inskränkning i färgernas antal, som 

 af ekonomiska skäl påbjudits. En — så vidt mig bekant — nyhet i fråga om geologisk kartografi erbjuder kartan 

 deruti, att de öfverskjutna områdena blifvit utmärkta genom en särskild beteckning. Den för detta ändamål au- 

 bragta streckningen har ungefärligen samma riktning som den, i hvilken öfverskjutningsrörelsen gått, men har 

 naturligtvis ej kunnat lämpas efter dennes lokala vexlingar. 



De på kartan utsatta stupningstecknen angifva genom tvärstreckets relativa längd stupningens ungefärliga 

 lutning, i det att ju flackare denna är, desto längre är tvärstrecket. Teckneu hafva afseende på den mest fram- 

 trädande parallelstrukturen, oberoende af om denna är primär lagring eller sekundär skiffrighet. Detta kan synas 



1 Kustlandet utanför Trondhjemsfjorden har dock ej blifvit utfylldt, ehuruväl äfven öfver det föreligga geologiska 

 kartor, publicerade af Norges Geol. Undersögelse. Det lilla jag sjelf sett af detta kustland bibragte mig nemligen den åsigten, 

 att sagde kartors geologiska framställning ej lämpligen kunde infogas i min öfversigtskarta. 



K. Sv. Vet. Akad. Haudl. Bd 28. N:o 5. 27 



