H INDI IMI II MS.. \ ! I ||. 



'iilti-kini, I I ulan it l ■ - t ■ - del Mini en ullman 

 ■ I. n 

 |) -• ,'ImIih tnrde 1 1 ■ 1 1 •_• i tuilv ii riglat I plMalaprol in \si' "ii n i j | > | ■ 1 1 ■ . i iU -;> 1 1 1 1 ■• l 



p i rii nu i ' ill. Isiugland ... Ii M( di lj ■•< I . 



i I*.. .ini-i,!, ...i, 1786 i Bottniska viken Indi till I fick han tillfälle insamla 



in styrkte honom i lim- uppfattning, och »r i« 18 meddelade han 



i.mkar i l|l>|| I» kanta ut Itatn 1 1 1 1 1 ■•• n \ nui 1 1 I niii" nlll \illtnl- min-kuinh, -i i • '-t. r-j. • 1 1 

 \ Med till »kriftcr al 1Ii\i.m. KVKItBNBOMO, VOH liBOMRLL 



uppr liknar lian iii iii 1 1 1 •_■ . I fakta, -"in 1 1 . 1 1 1 1 \ • 1 1 1 pä. uti hafven fordom stått 

 1 1 »ide. 



I 1 norrländsks städerna hafva mast flytta* lAugn ned mot hafvet, efterhand -'>m 



• l> il>xlni\ un ingår, \i<l hvilka de anlagts, lik-,.iii dragit sig lAngre ni i Hkärgiirdeu. Sålunda 

 flyttades 1'iten en half mil längre mot hafvet 15 Ar efter fpumdlAggningcn '"Ii Luleå • n 

 mil ufter 28 år. Vndra staders hamnar, som fordom hafva varit tillgAugliga för störn 

 fartyg, kunna numera ij begagnas, ss. Torneåa. I ill I ppsala fana före ar I" 1 1 ■ »I 

 Österut penom linslagcn till (teterajön. iM 8 låren -t"<l <la Itl alnar högn 



(•amin Begelleder, t. ex. Iggesund, hafva tillgrundats oeh Bro nu obrukbara. 

 Stenar och klipphällar, som fordom begagnata Bom s. k. skftlatenar, hafva höjt sig 

 ycket, att Bkalen numera <} kan krypa upp på dem. Hår anför Celsius historien 



• •iii Kikr Kils BkAlsten . Bekant Ar atl BkArgArdsboarne hafva Bina bestämds skAlatenar, 

 -■•in finnas upptagna i hemraanabeskrifningarne. Nu vel man genom ett skattebref, ut- 

 fårdadl under Johan d. Ilbdjes tid, att Rike- Nils Böner Bkatteköpti- Iggön är 1583, då 

 Afven den ifrågavarande skftlatenen medföljde köpet. Till en början brukade skalen I i •_' i_ r : i 

 på sjelfva toppen af Btenen (Tafl. IV, fig. 18 o fe) men då vattnet aftog, livilade Bkalen 

 på det lågre partiet (<■ — </). För atl bAttre kunna afiosaa -kutt |>a djuret från atrandsidan 

 fann Rike-Nils för •_: « >< 1 1 atl bortbränna del öfre partiet. Detta -kulli ha Bketl före år 

 1583 (man antager l.">ti.".i. Nu iakttogs är 1731, atl hafaytan Btod 8 l"t under punkten 

 a, hvaraf Celsius drog den slutsats, atl hafvet sjunkit 8 l"t på 168 år eller 1,75 fot 

 1 1 II cm.) på L00 ar. 



Al ni annan \iil Löfgrund belAgen skälstens höjning drog man den slutsats, att 

 vattnel der fallit 4,1 fot |>a LOO år. 



At dessa jemte flera andra iakttagelser ansåg sig Celsius kunna -luta. att vattnel 

 faller undan l,s fot (1,M m.) i seklet. Elan gör deraf den beräkning, atl för 2,000 

 år sedan, då l'i nu sas besökte Norden, ^t« ><1 hafvel '. ,( ' fot högre. Vattnets förminskande 

 antog Celsius i likhet med Nbwtom väsentligen ske på det sättet, atl en < 1 « 1 vatten 

 årligen ingick i växterna och sedermera förvandlades till svartmylla, lian anser det <j 

 heller vara orimligt, att en del af hafsvattnet Bilar genom hafsbottnen ned uti jordens 

 inre. en äsigt, som Afyen Hjäbnb hyllat. 



»ki. -ii lära om »vattenminskningeni väckte stor uppmärksamhet och vann snarl 

 många anhängare. Redau ar 17l - _' hade 1'kiii; Kai.m under resa i Bohuslän iakttagit 



listnämdaa arbeten liar jag »i haft tillgång till. De lära dock endast innehålla allmänna reaoanen 

 om forntida högre vatt» 



