10 LEONARD II--I M-li;.'M, hm rRANDMNII MVKUIORA KtJKTRR. 



un iii i in <i> Ki n :n inbinda -1. -v. stationer ined 



li\ ti i un 'I \ iii. niii.iiki ii i. På ku*n i ii > 't i - 1 — 1 1 iinl< i och i uArln l< n al l\ ratatiom rim 



.in .1 fixpunkter, hvars li"i-l i Ibrhillandi ull rattenskalornaa noll 



pnnl minas. Dessa fixpunkter sammanbindas frenuin nivellcinenl in.in 



n in illi vattenhöj »stationernas nollpunkter reducerade till ett och aaratRs 



jil.ui. \\. vattcninArkcn insAttas i rillrflrklig mAngd, jetntc det att stationernas antal ' 



ittcmnArken och (din lUdrc dylikn l" ~t nas till lin li"i<l i förhål laodi ull 



-t , ii. .in 1 1.. •■• h ull fix punkterna, t. ex. genom samtidig nnAsning al vattenhöjden n i « I 

 ude station. IlArigenom kan man Bl kännedom om hafvets relativa höjd utefter 

 kn-i ■ ..in «- k . ■ 1 1 . 1 . - förändringar i hafvets nivå eller i jordskorpans lifter 



mellantider (20 till 10 år) upprepas afvAgningen. 

 \i l»:r i. \. Faorrrolm lemnades i uppdrag att göra några förberedande under 

 Kokningar öfver möjligheten atl realisera detta föralag l ). n.ih l •■ k mi . år af de trutton 

 nmAtningsstationernn endaal en, nftraligcn Ystads fyretation, belägen pn fastlandet. 

 I», ifrigji deremol 1 1 ? 1 1 1 : i - i skargården, oftast långt ute i halsbandet, och Rro derför 

 oåtkomliga medels vanliga afvAgningsinstrument Man måste derfbr tillgri|ia andra ut> 

 sammanbindningen af dessa fyrstationer med fixpunkter på fastlandi 



I >. mest aflAgsna fyrstationerna kunns val endast bestflmmas genom trigonometrisk 



höjdmRtning, t. ex. Malörn, Holmö-Gadd, Storjungfrun, Ölands norra udde, Utklippan oefa 



såvida icke afvAgning till vattenytan kan finnas användbar under myckel 



-_' v 1 1 — : 1 1 i omstAndigheter. De öfriga eller Djursten, Svartklubben, Landsort, V inga, H&llö 



och möjligen Afven Grönskar kunna deremot, Båsora D:r Fagrrholm visat, best&mmas med 

 det Stampferska distans- och höjdraAtningsinstruim ntet. 



I':r Faoerholu Imr Afven lniin.it berättelse om uppmätningen af nÄgra vattenmärken 

 samt beskrifning öfver några fyrstationer med hftnsyn ull deras lämplighet för mätning 

 af vnttenhöjden. Särskildl föreslås anordnandet .-it' en rörledning \i'l Landsort, för atl 

 möjliggöra vattenhöjdens uppmätning Afven \i<l stormig väderlek. 



I samma årgång af Akademiens Förhandlingar, i hvilken FagrrholmR berättelse 

 finnes införd, har Ingeniör A. BöRTZRLL ') föreslagit <'tt i \i-^ mon raodifieradl >ätt att 

 komma till kännedom om nivåförändringarne. Han framhåller först nödvändigheten att 

 ersätts den hittills brukade vattenhöjdmfitningsmetoden mot BJelfregistrerande höjdmätnings- 

 apparater, t. ex. sådana, som begagnas i Holland, och anser, att böjdmAtningsstationema 

 borde förläggas iill sådana platser, botd Aro för tillsyn tillgängliga alla rider |>a året. 

 Vidare erfordras, att dessa Btationer sammanbindas genom precisionsnivellemeBt, « >c - 1 1 an-t 

 befalles i sådant syfte iill efterföljd det i Schweitz genomförda nivellementet. Han föreslår 

 Afven precisionsafvägningar t\är> öfver Skandinaviska halfön, t. ex. utmed jernvAgen (Van 

 Sundsvall till Trondhjcm smit från Haparanda till Altenfjord, Båsora Erdmahh och Loi 

 förut föreslagit 



På grund af dessa upprepade förslag och kanske Afven genom påtryckning Iran 

 Preussen, der Generalstaben sedan Rera år utfört precisionsnivelleringsarbeten utmed Öster- 

 sjöns sydkust, gjorde svenska regeringen ^. i ■ I 1885 års riksdag hemställan om nödiga 



') Lit.-fÖrl 



