KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 22. N:o 9. 51 



43. Arkö (N. br. 58° 29'). Nära hamnen ligga tre flata klipphällar, hvaraf de två 

 nordligaste voro förenade vid det vattenstånd som egde ruin, då jag besökte platsen d. 

 18:de Juli 1868, kl. 8 f. m. Tillsammans kallas de Tryskärs-hällen. På högsta punkten 

 af den sydligaste hällen inhöggs ett vågrätt kors med hål i midten (fig. 29) oeh 1,14 fot 

 öfver vattenytan, som uppgafs vara A fot för låg. Vattenytan stod jeinnt med algranden; 

 vädret hade varit lugnt hela natten oeh var det fortfarande. Samtidigt visade vattenmä- 

 taren vid Ölands norra udde 3A tum för lågt vatten. Man kan väl derföre antaga, att vat- 

 tenmärket på Arkö är 1 fot (30 cm) öfver medelnivån. 



Det af Bruncrona omtalade Hvitfogelskäret kan ej begagnas som vattenmärke, eme- 

 dan det finnes flera skär med detta namn, oeh lotsarne sade sig ej känna hvilket af dessa 

 blef afvägdt af Bruncrona. 



44. Norra Gränsö (N. br. 58° 31). I söder begränsas hamnen af en udde, kallad 

 Söderudde. I en graiiitgång på denna inhöggs d. 18:de Juli 1868, kl. 10 f. in., ett vatten- 

 märke, liknande ett omvändt T (fig. 30). Från skärningspunkten till vattenytan var af- 

 ståndet, mätt utmed berget, 11 fot, och lodräta afståndet 3,66 fot. Vattenytan sammanföll 

 ined algranden, liksom vid Arkö. Om inan äfven här beräknar vattenytan 4A tum för 

 låg, skulle vattenmärkets höjd vara 3,2 fot (95 cm). 



45. Häfringe bak (N. br. 58° 36'). Vid denna plats, som ligger längst ut i skär- 

 gårdsbandet, finnes J mil sydost från fyrbåken ett grund kalladt Stenen, hvarpå omkring 

 år 1780 varit 11 fots (3,27 m) vatten, men 1820 endast 9 fot (2,67 m). VN V. från baken 

 ligger grundet Akuggs-knasen, som år 1820 var 4,2 fot (1,25 in) under vattenytan. Detta 

 allt enligt Bruncrona. 



I den skärgård, som ligger på omkring 58° 45' N. br. samt rätt vesterut från 

 Landsort, finnas åtskilliga vattenmärken utsatta. En noggrann jemförelse emellan gamla 

 och nya landtmäterikartor öfver denna skärgård, särskildt dess sydligaste del, skulle sanno- 

 likt lemna värderika data för bedömandet af nivåförändringarne. På Hartsö omtalas delar 

 af ön, som fordom varit holmar och skär, hvilket dessa punkters namn äfven gifva vid 

 handen. Hafvet söder om denna ö är mycket grundt oeh endast tillgängligt för båtar. 

 På följande ställen äro vattenmärken utsatta: 



46. Säfvö Lotsutkik (N. br. 58° 46') är belägen vid Säfvösundet pä Långön, 

 näuil. på den s. k. Skansudden, (och ej på Roparbergsudden, som Olivecrona uppgifver, 1 ) 

 ty denna udde ligger på Säfvön, norr om sundet). I en tvärbrant bergpall på norra sidan 

 af Skansudden inhöggs år 1847 af Olivecrona 2, i fot (62 cm) öfver somrnarmedelnivån ett 

 kors med hål i midten (fig. 31). Ar 1867 d. 3 Aug. kl. A9 e. m. befans korset vara 1,15 

 fot öfver vattenytan, som för tillfället sades vara hög. Samma dag visade vattenmätaren 

 vid Landsort, såväl kl. 8 f. m. som 2 e. in. samt äfven påföljande dag kl. 2, XIII,3 eller 

 nära 5 tum högre än medelnivån, som för det året var XII,82. Vattenmärkets höjd var 

 således 1,05 fot (49 cm) öfver medelnivån. 



') Lit.-fört. 43). 



