K0NGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 22. N:0 9. 81 



IV. Ofversigt. 



Uti den vidfogade tabellen öfver vattenmärkena finnes en sammanställning af alla 

 de uppmätningar af vattenhöjden, vid hvilka något större afseende kan fästas. I särskilda 

 kolumner har jag angifvit strandliniens förskjutning dels för kortare perioder, dels för 

 längre tidsföljder samt för båda fallen äfven beräknat den årliga förändringen i centimeter. 

 Slutligen har jag å tafl. VII medelst kurvor grafiskt åskådliggjort variationerna i vatten- 

 ståndet. Vid granskning af dessa tabeller och kurvor framgå följande förhållanden. 



1. Strandliniens förskjutning är nästan genomgående negativ så väl i Kattegatt 

 som Östersjön 1 . 



2. Den negativa rörelsen har varit i aftagande sedan medlet af förra århundradet. 

 Detta framgår bäst af sista kolumnen i tabellerna, der den årliga nivåförändringen är 

 anförd. Man jemföre t. ex. N:r 6 a, 56, 68, 81, 83 och 88, af hvilka de fyra sista äro 

 synnerligen upplysande. 



3. Ett undantag från den i förra punkten uttalade satsen företer Skallö (N:r 34), 

 der ett stillastående egt rum under perioden 1760 — 1844. Äfven vid Marstrand synes 

 den årliga förskjutningen hafva varit mindre före år 1800 än efter samma år. Möjligen 

 är dock den antagna uppfattningen af det Cronstedtska vattenmärket felaktig, och skulle 

 detta märke vara utsatt efter lågt vattenstånd, såsom Lyell uppgifver, så har för- 

 skjutningen under perioden 1770 — 1804 varit större än tabellen utvisar. 



4. I Kattegatt visa kurvorna för de sista 40 åren en mycket regelbunden för- 

 skjutning, som är ungefär lika stor i den norra som den södra delen, åtminstone ned 

 till Varberg. 



5. I Ostersjöbäckenets södra hälft, från Ystad till Stockholmsskären, eger ett 

 märkligt förhallande rum, för så vidt man kan döma af de teniligen fåtaliga observatio- 

 nerna, af hvilka några möjligen brista i noggrannhet. Den negativa i-örelsen har näm- 

 ligen sedan 1840-talet varit störst vid Ystad ( — 1,1 o cm); derefter kommer Utklippan i 

 Blekinge med — 0,07 cm, Kalmar ined — 0,40 och Ölands Norra Udde med — 0,;>3 cm. 

 I Södermanlands skärgård (58° 45') möter en positiv rörelse eller åtminstone ett stilla- 

 stående, och denna stigning i hafvets nivå synes sträcka sig upp till nära granskap med 

 Stockholm, nämligen vid Södra Staket (+■ Q,n cm). Man beakte särskildt kurvan för 

 Landsort. 



6. AtVikelse härifrån visa de säkra observationerna för Stockholm och Grönskär. 

 På förra stället gå observationerna tillbaka till år 1774, och den negativa rörelsen har 

 varit i svagt aftagande derstädes ( — 0,59, — 0,52, — 0,47). Äfven det ytterst ut i skär- 

 gårdsbandet belägna Grönskär visar nästan samma förändring i hafvets nivå som Stockholm 

 för perioden 1852 — 1875. 



7. I den egentliga Östersjöns nordligaste del och straxt söder om bottniska vikens 

 utlopp genom Södra Qvarken finnes pä svenska sidan förutom de ofvan nämnda endast 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. B:d 22. N:r '.). 1 1 



