, Ull. ||.. \ I It Kl I KIWTI R, 



■ ii \ un. -iiiiinrki . Vedlo \ br. II 'i bar den negativa rörelsen varit 



un. I. r |.. riodl h 1820 1 V| Vid lin-ka Milan Och på -:111111m 



iMilllöjd ' '• '• llÅLLSTHÖMfi 1 1 1 *| •-_• i 1 1 i r, förskjutningen uiuhr < l< 1 1 ii århundrade 



• < 1 1 1 > I • 1 1 . nu n M .!•_■■ >i mindre An \iil Vcdlöaa, nAinligcn Q 



• ni- II in Osti r-i" Ii I •><M<-u)iitt\ ii ligger Svartklubben. De 



lin- ... .km kr l s '-'" skedda inAtningarui tyda på »tor afvikclac från del vanliga förhållandet, 

 l, ».. in finnas angifna i texten (under artikeln N:r 68), betraktas med 

 inisHir.Mii.i. . v., myckel mera som du mer» tillförlitliga inAtuingarnu \i<l GrAsön (undatt 

 7 min. niirdl att der sedan ar 1820 egl rum en ganaka betydlig 



sänkning >i hafnylan, dock aftagaudc mol nflrvarande tid, sålunda tor perioden 1884 



■ endast ii. i., Härmed joraförligl Ar resultatet al du dagliga obaervati srna \i'l 



Svartklubben och Djuraten, ~-i »i 1 1 visa och 0,iJ for perioden 1852—1876 eller 



ni \ i. I Stockholm och < irönakär. 



I >.■ in half breddgrad nordligare oofa mera fritt belfigna vattenmärkena \i<l 

 rundel och St. Olofs Sten viaa Btor öfvercnsstAminelsi sinaemellan for perioden 1820 

 181 i och ". ••■'. liårmed jemforligl Ar del erhållna resultatet \i<l den något 



nordligare belAgna Storjungfruus fyratation för perioden 1852 1875 t 0,m). 



10. Den negativa rörelsen tilltager Ännu ytterligare lAngre norrut, såsom <l<- i 

 breddgraden belAgna vattenmärkena vid Ulfon (N:r 7'.n och Bergön (N:r 88) utviaa. 



\ förva stället har erhållits for |jerioden 1 T * • ."» 1m;7 I. ii om och for ls^ 1867 

 ".:.;. I'i .Ii! Benarc for perioden 1755 1886 0,t :h for 1821 l>- ena, 



11. Amin större samstämmighet finnes emellan Ratan (N. I>r. 64°) och Storrebbeo 

 !.'■ i for perioden 1750 1869, nAmligen — l, os och 1,02. 



1 _'. Den af Korssman beräknade nivåförAndringen vid Malörns fyr (N:r 87) strider 

 alldeles mot det från Storrebben erhållna mättet på hafsytans Eallande. Möjligen kan en 

 rubbning af vattenmataren harva egt rara (genom sättning af de lösa grualager, n hvilka 

 fyrstationen Ar uppförd?), hvarigenora det vunna resultatel af mAtuingarne blifvit så 

 obetydligt. 



13. Det framgår nu hAraf, att den negativa rörelsen Ar i aftagande Iran norr till 

 söder, hvad Rottcnhafvcl beträffar, särat att rörelsen Ar minst, der Ålands-ögruppen for- 

 i- vattenmassans aflopp i den egentliga Östersjön. < ><h tabellernn utvisa Arven, ati 

 denna sAnkning al Bottenhafveta via har varil betydligare i forra seklet An for nArvarande. 

 I Östersjön är fenomenet mera inveckladt. \ " i « 1 Stockholms och \i<l Finlands Bydveatra 

 ku-t har den negativa rörelsen varit jemnt fortgående under många år, men Iran Landsort 

 ned till l ikli)>|iaii (och Ystad) synes denna rörelse varil i tilltagande mol söder under de 

 sista fyra decennierna. Dessförinnan finnes en lång tid af stillastående enligt observatio- 

 nerna \i'l Skallö. Uti en är 1867 ntgifven af handling ') har jag framhållit, att uti 

 smålftndska skargårdens norra del måste en nivåforAndring (landthöjning) halva c^i rum i 

 senare tider, att dörfia efter de glaciala refBornas tydliga beskaffenhet på <h- ur härvel 

 uppstickande berghallarne. Uti blekingska skargården åter befunnos refflorna <j så \. : il 

 bibehållna under for öfrigl samma förhållanden. Senare har jag iakttagit, att den glaciala 



'» Ut -tärt I 



