10 





.h Ii ! ... Ii k 1 1 1 . | : fttU|M l.i.nil n< <l i 



(luden. Midi i"i Vntaiforu samt hfti '"Ii der 



kulu klipiKir. I\li|>|- lellail \-n I '••■IkiiMiiim I lingllftka* nill...|. . 



• ii liten i» 1'Aniill. ni I .in 1'odkaraina Tiin-jii-ku- utlupp 



tiniiiis ,|mii kli). g. Kalkberg a ro sällsynta i ox. vid Stolba, der dylika Ii uran 



med »kuggigu sidor, k I Ailda ined barr ncl laml vid Mjcluitaa, der strAndcrm 



sida •. i - i» kalkklippor; ftfven vid iiiluppci al Nedre Ttiufftiaka linnai 

 ■ ni».- - ii Ii -i- "in (loden vilda kalkklippor, -'in äro .1. yttersta, umkriug 2UU i"i 

 irm .it on innaM mol Hudon tväratälda kalknsar. \ i>l ilcniaeiftodeus mynning finnas 

 hnipplx \..i il'" i ■■_■< n lii kuraktcr al (rappbci nom djupn inskArningar Aro skilda 



från hvarnudra och enligt I. Schmidt skola likna trappliergeu i Vcstergötliuid. 



I södra delen omkring Kraauojarak linnai tcmligen höga och branta berg, dela 

 kalkberg t. ox. 1'orgasohina, dela toppforraiga irreguliära urberg t. ex. Takmahak. 

 Stndon Kraanojarsk ligger dock blott I 17 meter öfvi r liafvet'), men landaknpet kring iiAmndo 

 si:i.l Ar myckel kupeiudt. I sydligare Jenisei-dalcn, t. is. på slätterna vid Kra>«nojar*k, 

 Mim l" t.-" -ku- al .ii tjock! lager svart jord, står marken i fruktbarhel ingalunda ufter åe 

 bördigaste trakterna i Skandinavieu, utan torde snarare i del lieia taget öfverträffa dera. 

 |{edan söder ora Jeniseisk vidtaga, särdeles på venstra stranden af floden, låga af barr* 

 nppfvlda sumptrakter, hvilka med sfbrotl fortgå till tundran; från Jeniseisk <ill Nedre 

 Tunguska förekomma för del mesta vidsträckta, låglAndte barrskogar. vnnu långt norr 

 ■ un polcirkeln är barrskogen neslig. Mol norden upphör det ena barrträdet efter del andra, 

 ,„|i skogsgränsen kun anses vara belägen \i'l Verschiniuskoje eller Dudinu, hvarefter tundran 

 vidtager, Bom BtrAcker sig till Isbafvcts kust. Området från Jeniseisk iill skogRgränscn in- 

 till naturförhållanden kanske snarlikt Sverige och Finland inur om 60 eller 61' n. br. 

 De sumptrakter, som så ofta anträffas \i<l Jenisei, ha Bin orsak uti den korta sommar- 

 värmen, -mil. ehuru under flere veckor ganska hög, icke Ar tillrficklig for märkena upp- 

 torkande '»'Ii förruttnelse af lemningarne efter föregående ars växtlighet. Kunde vArme 

 tillföras i tillräcklig mängd, så atl marken ora sommaren upptinade till tillräckligt djup, 

 skulle troligen Åtskilliga träd trifvas vida nordligare i Sibirien. \ id Turuchansk upptinar 

 marken, äfven under den varmaste sommar, aldrig längre An till 3 fots djup 1 ). Stundom 

 finner man vid Turuchansk midt i sommaren i- redan på l . fota djup. Skogarnes träd- 

 kunna derför ej nedtr&nga djupt i marken, utan utbreda -ii: utefter ytas. Nar 

 -n.".ii smälter, kun vattnet ej såsom i sydligare nejder sjunka ned i den lösa, upptinade 

 marken, utan stannar \i<l det frusna jordlagret Norr ora Dudino, der tundran vidtager, 

 hur landskapet ett helt annat utseende An söder derom. Middendobfj och de fleste, om ej 

 alla, som berest högsta nordens lAnder, förstå med tundra »de norr om skogsgränsen be- 

 lägna, Bvagt vågiga eller stundom mer eller mindre kulliga lågländer eller högslätter". 

 Sjelfva tundran är om sommaren snöfri, men redan på en eller ett par tums djup under 

 jordytan är marken frusen. På solöppna, för hafsvindame Bkyddade sluttningar af tundra- 

 knllar äfvensom i åtskilliga tundra-dalar träffar man oftast en brokig blandning af vis- 



'i Hbllwald, Jorden och dess folk, II p. 161. 



■i Hanstben, Resa i Sibirien, p. 120 (svenskn uppl.). 



