iil I I /. I I \M I VAMCUI.AHI IKMNKI 



I. Il.ul.n- ••> Il lill-k.ll ne» III III l llllillf. 



Ii ii» ut bli (billig \i<l .Ii ni», i In ror, *å*om i andra delar af Sibirien, i liuim 



|.. ||.~|. Ii» lAllgll »alul Iil llcll OUIStAluliglll ti Ii, .ill ..lika Irfldalag lllidci' -111.1 lltvcrklil 



förhålla nig flika ji ni emot i. ni|.i uilin. n Ii. ni, livilko* rötter tränga iljujii i 



jorden, kunna ii k. i iil \ 11» i in »ii>i del al a Sibirien, li\an»i iiimki ii .11 1 1 u»i ii |w 



i djup under jordytan. Detta förklarar, hxarfön IrAd naknas vid JcnisciN nordligaste 

 .Ii lur, ila liArtill läggen såvAl den stronga vinterkölden, som den korta vcgctatioiiM perioden, 

 Vutingvn man betraktar du sibiriska 1'inu» obovata ■>■ Ii I i i sibirica såsom »kilila artci 



• lli r \ii ri« Ii Ii r. dcil förra al 1'ihh» \l>i. - ■» Ii 1 1 • n »inan al l'iini» l.ari\ ( l.aris cliro| 



rullen tli ra» utbredningsområde uttryek ul ett kontinental klimat. I 

 ■ 'Im i': an v till -I. i i iu.i|iii»ku in»nliir kliiuaii i enligt Dovk betecknas genom bergskedjan 

 I ml. TrAdgrAnsen \iil nedre Jeuisei bildas, sasotu i »törsta delen al Sibirien, al Larix 

 sibirica »anit n inol tundran ieke skarpt markerad. Den synes, såsom redan Middcu 

 dorflf observerade, vara stadd i tillbakaskridandc. Detta förhållande tillskrcl Middcndorfl 

 den kortii sommaren, andra hafvu sökl orsaken hArtill uti den kalla vintern. 1'h. Schmim 

 omtalar, .»it man pA tundran ofta träffar döda trAd nfvcnsom kullfallna tr&dHtamniar norr 

 om nu varandi trädgrAns, ofvanfor livilkeu man stundom antrAffar trAd, som göra för- 

 tvitladi försök att under den korta sommaren bilda »ki.it till cu verklig trädform, \fven 

 \lna»ti r liar fordom förekommit lä ngn mot norden, Båaom exemplar Imma i torfmossarui 

 bevisa. Dessa l\inl torde utgöra 'it af 'I' vigtigust< bevisen for förändring i klimatet 

 »amt trädgränsen* tillbiikaskridaudu \i'l Jenisei. Detta faktum ttr af ganska stort intn 

 emedan (euligl Domänstyrclsciis bcrAttelse för iir 1885) Afven pa den skandinaviska halfon 

 visar »ii: i Norrbotten BkogsgrAusen vara stadd i ett jemut tillbakaskridande ett for 

 hällande, hvartill orsaken icke torde vara fullt utredd, ehuru de vackra undersökningar, 

 — • »in \xi i Blytj an»t.ilt i Norge rörande trädgränsens vexlaude li"j'i och tillbakaskridande 

 »amt klimatet.» förändring under olika tider 1 ), sprida ljus öfver denna fråga, livilkeu är 

 fortjenl al -t. t ujipmArksamhet både u botanisternas och geologernas >-i<la. I Taimyr- 

 landet ga tr&den du för tiden lAngre upp mot norden An annorstädes (Anda til! 72 c n. br.), 

 men hftr \itl trAdgrAnsen ttr endast lArktrftdel tjvar, hvars barr qvarsitta endast i" veckor; 

 »a kort ttr vegetationstiden! I följd af gynnsamma lokala förhallandeu går trAdgrAnsen 

 \itl Hoden låna lAngre mol norden ttn \i<l Jenisei; hvaremol vid floden <'l> trAdgrAnsen 

 ttr belägen ett par grader sydligare iln \iil Jeuisei eller v i * 1 Obdorsk 66°30' n. br., bvarcsl 

 1'inu» obovata har »in nordgrAns \i<l Ob, kanske någol nordligare, emedan enligt I". 

 Ki i;i/. Larix sibirica \i.l < »Ii gar norr i-m Obdorsk ttnda till 67° 40' n. br. TrAdgrAnsen 

 \itl Jeuisei kan auses vara belägen \iil Dudino (551 :.'•">' u. br. Den bestAmmes Iran Dudino 

 nedåt floden genom den hAr i en båge flytande Jenisei. Mol söder såväl pa Jeniseis 

 venstra strand som längs floden Dudinka linne» öfveralll skog; mot norr finna» lil>»tt för- 

 vissnade stainmai' i dalsänkningarne pä tundran. Ännu något nordligare finnas vid Jenisei 

 glesa lärkträdskogar. >.i i. ex. trätta» mellan byarne Krestovskoje och Sseläkina, belAgna 

 nära 7<>' n. I>r.. spridda och lågvAxta lärkträd, och i närheten af Saostrovskoje ii'. 1 I" 1 



'i A. Blytt, Perseg iil en Theori uui Invandringen :il Norge* Flora. 



