KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDUNGAR. KAND. 22. N:ö 10. 23 



Af nedan lemnacle öfversigt öfver löfträdens och buskarnes utbredning vid Jenisei 

 framgår, att alla träd och buskar, som i Sverige äro karakteristiska tor bokregionen, sak- 

 nas; samt att af dylika för ekregionen i Sverige karakteristiska finnas vid Jenisei endast 

 Lonicera. coerulea, Viburnum Opiiilus och Cotoneaster vulgaris; men att deremot af träd 

 och buskar karakteristiska i vårt land för gråalens, björkens och barrträdens regioner före- 

 . komma ganska inånga vid Jenisei. Anmärkningsvärdt är, att vid Jenisei saknas af våra 

 allmänna buskväxter Calluna vulgaris och Myrica Gale, samt att af tornbtirande eller 

 taggiga buskar derstädes äro funna endast Cratsegus sanguinea, Rubus idseus, Rosa cinna- 

 momea och acicularis. 



Betitla pubescens Ehrh. (= B. glutinosa Wallk. Fries) förekommer från Krasnojarsk 

 till Dndino 69° 25' n. br. (= Tromsös breddgrnd). Den vid Dudino och pä Norilbergen 

 förekommande björken tillhör B. tortuosa Ledeb. B. pubescens är omkring Krasnojarsk 

 mindre ymnig än B. verrucosa. 



B. verrucosa. Från .Krasnojarsk till Palavinskoj 68° 10' n. br. Går vid Jenisei lika- 

 som i Skandinavien ej så långt mot norr, som föregående art. B. verrucosa är jemte B. 

 pubescens Sibiriens allmännaste löfträd, då man kommer utom öfversvämnings-området, 

 der Salices råda. Der skogseldar härjat, inträffar ofta, att der förut endast barrträd 

 växte, sedan växa talrika björkar, som uttränga barrskogen. Redan Middendorff iakttog, 

 att björken allt mer utbreder sig i Sibirien. 



B. latifolia te Tauschii Regel förekommer vid Nasimova 59° 30' n. br. 



B. humilis sällsynt, men spridd frän Jeniseisk till 10 mil söder om Turuchansk. 



B. nana. Från Jeniseisk till Kap Schaitanskoj 71° 55' n. br. och Jefremow Kamen 

 72° 40' nära flodens mynning. Afven på tundran, men derstädes låg och krypande. Vid 

 Dudino uppnår den en höjd af 2 fot. 



Alnus incana var. sibirica (hufvudformen vulgaris finnes blott i Europa och på 

 Kaukasus). Från Jeniseisk till Karasinskoj eller Karasina 66° 55' n. br. Mest inom ur- 

 skogs-territoriet, sparsamt inom subarktiska territoriet. Uppträder aldrig massvis vid 

 Jenisei, men förekommer äfven inom öfversvämningsomrädet. 



Alnaster fruticosus utbredd öfver hela området från Saliev, som ligger några mil 

 norr om Krasnojarsk, till Nikandrovskij- och Briocb.ovskij-oa.rne 70° 40' n. br. Vid Mesen- 

 kin 71°28' n. br. är den ännu nästan manshög, men vid Krestovskoje 72° n. br. kryper 

 den längs marken. Bland buskar spelar vid nedersta Jenisei Alnaster hufvudrolen och 

 går mot norden betydligt öfver lärkträdets gräns. Från Dudino till Tolstoi nos bildar den 

 öfverallt en tät, manshög buskskog. Mot norden aftager den i storlek, men trifves godt 

 på öarne vid flodens mynning, tack vare de fruktbara öfversvämningarne. 



Salix viminalis är den allmännaste pilen vid Jenisei och utbredd öfver hela om- 

 rådet. Nordenskiöld påstår, att dess raka, qvistfria stammar, sedda på afstånd, likna 

 söderns bambuskog '). Den är »Jenisei-strändernas mest karakteristiska växt» och före- 

 kommer i mänga former från Krasnojarsk till de yttersta Briochovskij-öarne. 



S. Gmelini, som kanske riktigast betraktas såsom en subspecies af S. viminalis, 

 förekommer från Krasnojarsk till nedersta Tunffuska. 



') Nordenskiöld, Vegas färd, I, p. 367, der den kallas Salix vitellina; en art, som knappt är funnen vid Jenisei. 



