

-I III I I/. II \N I I 



i urskog* lerritoricl , in- ii .u.. ii ki iimiiii in\.k-i långt ni"i norden; 

 • hafva in nt«>r utbn dning in. .i norden ■« Ii trflffw BjVcu i arktiska orarådei 

 Mi il.. -k .-ii Turuchansk ;if. ganska ni spridda iiAstan Bfver bula detta 



lut» mil långa • .mr.nl. . \t .I. kring Krasi irckomiuaudi vftxtcrna utbreda nig inol 



norden linda in i arktiska området • min-i omkring Uti Diootylcdouca och 20 Moi tyli 



dom I nkta strandvAxtcr kiinnii »* 1 1 -t - Inng* .1. i * » — - i ik*Ii Nedri TuilgllNka Iimh 



rn liafva sprid! sig mot norden t, «> l-aii- nblongata, \rcliaugcliua decurrena, Vrt< 

 miaia mil iluliiliu. ItiiiiH \ salu ifolitia ... Ii ( oriapcrmum hyssopifolium. 



\niali i nnaka ringa \ i. I -l> uiw i, m I i 



• ii minskas .l.ni- antal betydligt, enar blott t.i arter pa grund af den korta sommaren 

 le* kunna |?roi vå\xa upp, bluutiua ijcIi sfltta frö. I arktiska mnråtlct 

 kiui|.|>i mer Au en ettårig växt, Kueuigia islandica. 



I sydligan Inuder Bro <\> Kntomotila växterna talrikart lin i nordliga. Så i. ex. u( 

 \in iimiiii rnn 24,a %, ICutuinotilerua 71,. ".,: i norska Finmarken åter \uerao 

 iiliii h KntoiuoHlerna 67 *'). I ngcfflr *uintna |)ro|>ortion, som i Skandiuaviena 



sydliga -"Ii nordliga delar förefinne* mellan luRugdcu af del ena ocli undra slaget, synes 



inni i den sydliga och nordliga delen al Jeniacis Hoddal. I ••• anemohla Cyperw 

 ' naiiiiin •;!-. •luneaeea' Bro mo1 norden relativt talrikare, hvarai Ifltl förklaras, hvarfön 

 \nemutilerna i förhållande lill Lntomotilcrnu tilltaga mot norden. Vtokilliga vfixter, som 

 plåga annan - » 1 1 « » — t vara entotuofila, Bro inom nrktisku området Houiogama, Ii"- livilka 

 HjL>lf|)ollinering uger rum. t. ex, Crucifera;, Kricinca», Kpilobiura-arter. 



Kuligt Hookbr*) rflknar den arktiska Horan norr om Polcirkeln &06 arter karl- 

 växter I, livaraf 762 fanerogama nrter, af li\ilku i del arktiska Ku ropa förekomma ij 

 mindre in 616 arter. \t dessa ii" 586 skandinaviska och åtminstone 530 iakttagna i 

 Skandinavien norr om Polcirkeln. 162 arter Bro angifha från arktiska Vinerika. Då 

 Hookbr »Ätter Polcirkeln såsom grans fbr den arktiska Horan, angifVer han uppenbart allt 

 fbr lågt antalel arter i arktiska \-i<n till 233. Jag skulle tr<>. atl antalet fanerogamer 

 från arktiska taien uppgår till 5- i 600 arter, om man såsom Hookbr rflknar till arktiska 

 Horan de Iflnder, som ligga norr om Polcirkeln. Kran arktiska Jenisei-området norr om 

 »kogsgrftnsen Bro kända omkring 150 arter mer Rn Hookbr angifver från hela den del 

 al Vsien, -"in ar belägen inur om Polcirkeln. Af de i arktiska Vsien funna aro, enligt 

 \. -i. I 1 1 1 m w 189 arter anträffade i Skandinavien och af dessa 156 arter i ryska Lapp- 

 land. Med afseende på artrikedom intager Lappland onekligen fbrsta rummet bland ark- 

 tiska länder, såsom redan Wahlenberg anmärkte. \rkti-k;i Horan \ ni Jenisei kun i 

 jemforelse med andra landers snarare kallas rik Rn fattig. Den tflflar i artrikedom med 

 (ironiands och öfvertrftfiar vida Hororna pil Spetsbergen och Sovaja Semlja samt i arktiska 

 områdel \iil Hoden Ob och vid Berings sund. 



l.iiH.t Huokbrs antagande af Polcirkeln såsom gi*Rns fbr den arktiska Horan kun det 

 inkn-t göras, :itt denna grflns Rr helt och hållet godtycklig, enar Polcirkeln icke är någon 



'' i .\i mvii i 10. InsektliiVel i .irkti-kn länder, p I IT II'.' 



: > Hookbr, Ontiines ..f the distribution ><f \nii. Planta. London l ■-''•-. 



J i Grisebacu (Die Vegetation der Erde uppakattar de arkti-k;i växterna norr ..in Polcirkeln lill 925 arter. 



