KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 22. N:0 10. 49 



positre den artrikaste familjen med 16 arter, derefter följa Gramineae 13 arter, Scrophu- 

 larineae 11, Cruciferte 10, Saxifrageas 10, Salicineae 10, Polygonese 8, Rosacea? 7, Ericinete 7. 

 Ranunculaceae räkna endast 5 arter och Cyperacese blott 5. Af slägtena äro följande de 

 artrikaste: Salix med 10 arter, Saxifraga 9 och Pedicularis 7. Carex har blott 2 arter, C. 

 rotundata och acuta. Polypodiacea? ha inom Obs arktiska flora ingen art; men Lycopo- 

 diace» räkna 3 arter. 



Floran på ögruppen Novaja Semlja och Wajgatsch*) är vida mindre likartad ined 

 Spetsbergens, än man skulle tro, ty Novaja Semljas vegetation har en mera sydlig an- 

 strykning än Spetsbergens. Om man deremot jemför Novaja Semljas fanerogamflora med 

 nordliga Skandinaviens (inbegripet ryska Lappland), tinner man att af Novaja Semljas 

 växter saknas i Skandinavien mellan 40 och 50 arter eller omkring 1 / i af hela artantalet. 

 Genom många växter påminner Novaja Semlja ej obetydligt om ryska Lappland samt 

 företer rätt betydlig olikhet med växtligheten vid närmaste kust af Samojedernas land. 

 Sådana växter, som erinra om ryska Lappland, äro t. ex. åtskilliga Salices, Aira alpina, 

 Pyrethrum bipinnatum, Priinula stricta, Armeria sibirica, Ranunculus Pallasii, Silene acau- 

 lis, Betula nana, Eutrema Edwarsii, Luzula Wahlenbergii, Elymus arenarius, Valeriana 

 capitata, Pedicularis sudetica och Hedysarum obscurum. Med Jeniseis arktiska flora visar 

 Novaja Semljas vegetation något större öfverensstämmelse än med Skandinaviens, ty af 

 ögruppens växter saknas vid Jenisei blott ett par och 30 arter eller vid pass Ve a f hela 

 antalet. Af arter, som äro funna på ögruppen Novaja Semlja och Wajgatsch, men icke 

 blifvit iakttagna vid Jenisei, äro t. ex. följande: Plantago maritima f. pumila, Campanula 

 uniflora, Androsace triflora, Schivereckia podolica, Draba arctica, Braya alpina, Pleuro- 

 pogon Sabini, Carex misandra och ursina, Pedicularis lanata, Primula stricta, Saxifraga 

 flagellaris, Salix Brownii och ovalifolia, Festuca brevifolia, Glyceria Vahliana, vilfoidea, 

 tenella och vaginata. Vid Matotsc/ikin Schar, som ligger på ungefär samma breddgrad 

 som Dicksons hamn vid Jeniseis mynning, äro 96 fanerogamer funna; vid Dicksons hamn 

 77- Bland dessa äro 52 gemensamma för be°°e ställena; af de öfriga vid Dicksons hamn 

 förekommande växterna saknas på Novaja Semlja mellan 73:dje och 74:de breddgraden 24 

 eller 25 arter, bland hvilka 7 icke blifvit funna på Novaja Semlja eller Wajgatsch. 



Fanerogamfloran på Novaja Semlja och Wajgatsch räknar enligt Kjellman 185 arter, 

 hvaraf 54 Monoeotvledonea' och 131 Dicotyledonea j . Genom nyare forskningar af danske 

 botanikern Th. Holm har artantalet ökats, så att man nu känner från Novaja Semlja 193 

 fanerogamer och 4 kärlkryptogamer, bland hvilka två arter, Colpodium humile och Cala- 

 magrostis Holmii, icke äro funna pä något annat ställe. ? ) Förhållandet mellan Monocotyle- 

 donere och Dicotyledonea? är som 1 : 2, i. 1 afseende på artrikedom förete de större famil- 

 jerna följande förhallande: Graminea^ 31 arter, Crucifera^ 20, Gyperacea^ 20, Compositti? 

 14, Caryophyllea? 14, Salicinea^ 12, Saxifragese 11, Ranunculacea) 10, Primulaceai 7, Polv- 

 gone» 7, Senticosae 6 och Juncacea^ 5. Anmärkningsvärdt är, att Crucifera 1 äro lika artrika 

 som Cyperacea*, men dessa sist nämnda intaga en vida fördelaktigare ställning än i Taimyr- 

 landet och vid Ob. På grund af den korta, vegetations-perioden och det stränga klimatet 



') Jfr T\ H. Kjellman, Fanei-ogam-floran ])å Novaja Semlja och Wajgatsch. 



-) Th. Holm, Novaja Zeralia's Vegfttatipn, sferligt (lens Phanerogainer. Kjobenliavn 1885. Jfr Botaniska 

 Notiser 1884, p. 'lG2— 105. 



7 



K. Sv. Vet. Akad. Hftnrtl. Band. 22. N:o 10. ' 



