

i MM l\Mv 



\l Skandinav iclia va u I - ilmliliil im |i >kiiiiiliiui\ ii ii ./. m. i, 



V*p, Ilftgg, Bonn, Gråtti "'Ii I ull. Bland buaknr nro lör bcggi länderna 

 iiiiiiu: 'H lu.iir.-.l >uli- . -. Olvnnbuskc, svarta ucli röda Vinbärsbusken, Dvergbjork, 

 In, GutiMira, Hallonbuske, Kråkris, BlabArs och Odonbuake, Lingonris, Kosa cinnamonics, 



-. I '■ i. niilla i i-i 1 1 ■ • osa, Dttplim M- •/< i- lim. < I 



I lultlxl ti- • m Ii • mii !'••< ni'|iii« \r< I<".lii|i|i\ 1"- alpina. \niIi<«Iih ilu |...|||..||;i, < ii-MllnllM. < :i»-i.i|.< 



tetragunu, Pvrola rotuiulifolia, minor och aecunda, Moucsca grandifiora och I. innan borcalis. 



Uoreinol saknas vill - 1 • 1 1 i — ■ ä åtskilliga mI Sveriges träd '»Ii buskar: vår vanlig» gran, 



^ t - ii t. - al Pinua "li"\iiiu, nllii Ädlare löfträd (lind, lönn, alm, hassel och ask) samt 



fruktträd. Naturligtvis saknat bok, annbok och ok tamt Sorbtu sctvndica, hybrida <kIi 

 \ - .1.1- \ ililnjH I, vari * ruta*gua arter, tom ersättas ai ' . sanguinea, lihatn 



mis Kraugula och i*athartica, Alnua glutinosa, Satubucus Digra, »om ora&ttca ai S. racen 

 mänga Rubua och Bosa-arter, HippophaG rhatnnoidca, Myricaria gunnanica, Prunui spl 

 n- --H och \viiim. Berberis, Loniccra Xylostuuui och Periclymenuin, Myrica Galc, LHapunsia 

 lapponica, Hen Kricincuu Béaoui Vrctostaphylos uva urai, Andromeda hypnoides, Krica Ti 



irnli\. Phyllod lourulea, Vzalea prucuinbens, liliododciidroti lapponicum, Pyrola utnbeJ- 



luia, cliloranthii och media, Sarotkainnus wopariua, alla Uenista?, Viscum album, Thymua 

 ' 'lmtii:i-ili-\ -, Liguatrum vulgäre, Cornua sanguinea, Euonyinua europam, Heders Hclix, sila 

 vara Helianthemum-arter, Kil»- Urossularia och alpinum, CoroniUa Bmcrua, Taxua bacesta 

 samt Ualluna vulgari8, bvilken -i-t nAmnda i Sverige intager så stora sträckor. Ljungen 

 liar nemligen sin gråna mot öster i del närmas! I ral liggande Sibirien i. ex. \i'l Jeka* 

 tarinenburg. 



\i de regioner efter \ i>»:i inhemska växters forherskande, i hvilka man plägar in- 

 dela Skandinavien, kan man anse, att området \i'l Jenisei Iran flödena mynning till Jeni- 

 -i i-k teiuligen motsvaras hoa osa al fjällregionen, björkregionen, barrskogsregionen och 

 gråalens region ( Wahlenbergs Bubregio Aini incanae). Till löfträdcns region i Skan- 

 dinavien finnes vid Jenisei knapp! någon motsvarighet, eburu trakterna kring Krasnojarsk 

 • h|i närmast norr dcrom ega en växtlighet, som i rikedom och mångfald kan mata sig 

 med den, som vanligen träffas inom löfträdens och ekens (kanske t. o. m. bokens) regio- 

 ner i Sverige. 



Bland tråd, som isynnerhet karakterisera Horan \i<l Jenisei, böra i första rummet 

 nämnas barrträden. Bland dessa Bro for skandinaviska halfön främmande Larix sibirica, 

 Piuua sibirica och I'. Ceuibra. Den \i<l Jenisei allmänt forekommande Pinus obovata före- 

 kommer på var halfö endast på några ställen i norska Finmarken. Bland löfträd «»<li 

 buskar finnas \i«l Jenisei åtskilliga arter, som saknas i Skandinavien, t. ex. Populus nigra, 

 som Ii"- oss ofta planteras, men <j växer vild, Populus laurifolia, >ali\ viminalis med 

 grenade, pelarlika stammar <li"- osa blott planterad), Alnus incana var. sibirica, 

 Caragana arborescens, arter af Spinca, Nitoaria Scboberi, Sainbucus racemosa, Crataegua 

 sanguinea, Cornua alba, flere buskartadc Salices samt Alnaster fruticosus, hvilken sist 

 nämnde \i'l Jenisei uppträder såsom skogbildande och mot norden tilltager i massa samt 

 tyckes vara tiillt ut så härdig, som Betula? och Salices. Rosa acicularis och Lonicera 

 cocrulea ha \i<l Jenisei betydligt större utbredning Bn i Sverige. Träd och buskarter äro, 

 om man jeuite barrträden undantager familjerna Betulinea? och Salicineae, ganska Gåtaliga 



