

I. Ull - II 



I I -|.!i\ I le», 1 ml» lli 



Primulai liittUi*, < li« ii. .)"■:. • i r !• . - mit ICuphorbia 



Bland v Ixtfamiljcr, nom visa större olikhet med 



Skandinaviens florn, uei al hvilka orokrii skandinaviska, 



M. lanthaci u suni i hrchidi o l 

 mm i Skandinavien Rro ^ i • i Jenisei Compositu», G i di artri 



iiimilj. rim. 1 »• 11. . - 1 iro i Skandinavien de artri kastc i följande ordning: Crucifcra?, Cary- 

 <>l>li\ Ilen», Papilionm vas, Senticosa*, Knnunculai i n . I '• rsonata . 1 mbi llifi ra « ►rchiden . Lab 

 i ' id di ni-' i Btcr Ranunculai ' 



Papili I iryophyllcB», Pcrsonata?, I mbellifera», Polygonen*, l^ab 



I'.. K | >• m | i:i. . i-, Primulw . > . lioraginen?, Jui Ii Orcbidea». Salicineai räkna i v 



dinavien 22 \il«ln arter Bam1 talrika hybrider, \i>l Jenisei 29 arter och II hybrider Baml 

 Åtskilliga varieteter. \l Bkandinnviska florans växtfamiljer saknas \i<l Jenisei: Loruntha 

 l..«l>.liu.< .i-, Verbenacea», Oleacea*, Vsclepiadea?, Globulariea:, Celastrinea», Kharam 

 liii.-i-.r. Vcerini d, Resediicea?, Bcrberidea?, Tiliaccu 1 , Cistinesa, (Cucurbitaccai), Lythariess, 



ariscineae, Paronychieaj, I Vristolochiacenj), Elseagneo?, Ulmacea?, Vrarantacea*, Cupulif 

 Myri ' ii"|«li\ lleaj, i \:ir> 'issini ;i -i. Niijiu len sennu Btrict., Marailiaci I- I ea;, Eiyme- 



ii.ipln 11. ;i . Osmundaceac 31 växtfamiljer eller, om de '■'< växtfamiljer afräknas, af bvilka 

 l>|i>ii förvildade arter finnas i Skandinavien, 28 växtfamiljer. Al \i'l Jenisei repre* 

 terade växtfamiljer Baknas deremol i Skandinavien endast Menispermacea?, Zygophylls 

 Nitrariaceae och Selagineai I växtfamiljer, li\ilka \i.l Jenisei ega blott 5 arter. 



En utförligare jemförelse mellan fioran vid Jenisei och på skandinaviska halfbn, 



■ ii uppraknandi af de för begge Hororna karakteristiska växtformerna, torde har icke 



behöflig, alldenstund, uti ofvan lemnade skildring :il vegetations-förhållandena \i<l 



Jenisei samt nu anställda jemfOrelse mellan växtligheten \i<l Jenisei och i Skandinavien, 



aro anförda de vigtigasu växter, som karakterisera fioran \i.l Jenisei, och dessutom flere- 



:it tillfälle :itt framhålla åtskilliga drag, som angifva dess likhet och <>likli<t med 



fioran på vår halfö. Af nedanstående tabellariska öfversigt torde för öfrigt framgå likheten 



och olikheten mellan begge ländernas floror. I denna tabell upptagas <j fbr Skandinavien 



de växter, -.>m aro förvildade och i Hartraane Handbok i Skandinaviens flora betecknas 



med + åfVensom några, li\ilk;i i n&mnda flora angifvas såsom ej egentligen inhemska De 



sålunda uteslutna v&xterna utgöra omkring 80 arter. 



\ åxternas antal inom subarktiska ".-Ii arktiska territorierna angifves i en -:i i--k i ]< I 

 kolumn, enftr dessa två territorier motsvara t. ex. ryska Lapplands arktiska del och skogs- 

 område. Växterna i ryska Lappland angifvas efter X. J. Fbllman, Planta? vasculares 

 Lapponise orientalis. För Finland har jag följt O. Alcbnics, Finlands kftrlvaxter, ehuru 

 jag va] vet, an åtskilliga under senare åren funna bort tillaggas till det antal, som Ai.m- 

 - uppgifver, men fi andra sidan må erinras, att uti <l«-t för Jenisei-dalen aogifna an- 

 talel icke inber&knas omkring 70 arter, Bom Lbdbbour, utan angifvande af bestflradt växt- 

 sTiillr, anför Båsom växande \i<l Jenisei. För Perm och Minusinsk har y-^j följt Kbiloffs 

 .»•Ii Martjanoffs arbeten öfver dessa länders floror. 



