6 Robert Fries. 



om chininets exquisita, pj ens af sublimat ofvertraffade, parasitdo- 

 dande verkan. 



En stor mangd fall af en messlingliknande utslagssjuhdom , fram- 

 kallad af en pa ruttnande halm vaxande svamp, uppgifver sig samme 

 Salisbury 1 ) iakttagit och t. o. m. genom direct inoculation lyckats 

 frambringa. 



Vid Mjeltbrand ar af flera forskare (Davaine, B r a u e 1 1 m. fl.) 

 constateradt, att blodet innehaller "bacterier", hvilka afven teinligen 

 allmant antagas vara sjukdomens riitta orsak (jfr Klob 1. c). 



Den i foglarnes respirationsorganer ofta observerade mogelbildning 

 fbrekommer afven nagon gang hos menniskan. Medan Virchow 2 ) i 

 sina sasom "Broncho"- och "Pneumono-mycosis" anforda fall anser ino- 

 gelsvampen (Aspergilli sp.) upptriida secundiirt vid lobulara pneurao- 

 nier o. s. v., hafva Leyden & Jaffe, Rosen stein m. fl. meddelat 

 fall, der svampbildning skulle vara orsak till putrid Bronchitis och 

 Lungbrand (Richter). Afven vid laryngeal- och bronchial-catarrher 

 aro svampar observerade i sputa. 



Af Ilallier 3 ) har i diphteritiska och "pseudo-diplderitiskd'' mera- 

 braner mogelbildning blifvit iakttagen. 



I bldsan uppvacka jastsvampar, genom orena cathetrar eller pa, 

 annat satt inforda, envisa catarrher (Schonbein, Traube m. fl. 4 ). 



Samtliga ofvan anforda iakttagelser lida emellertid mer eller min- 

 dre af det betankliga felet att ej vara tillrackligt profvade for att 

 sasom erkanda sanningar kunna inga i vetenskapen. Annorlunda ar 

 forhallandet med den val begransade sjukdomsgrupp, med hvilken vi 

 i denna afhandling narmare skola sysselsatta oss — , om hvars vege- 

 tabiliska setiologi knappt nagon meningsskiljaktighet vidare kan sagas 

 rada. Harifran bildar annu den forcifrigt utmarkte dermatologen och 

 anatomen Wilson ett enstaka staende, markvardigt undantag. Han ser 

 hos "Nosophytodermata" i hela sjukdomsprocessen endast en "aberra- 

 tion of cellformation" 5 ), i det de primitiva anlagen till har- och epi- 

 dermis-celler qvarsta pa sin embryonala utvecklingsgrad , till folje 

 hvaraf de, ehuru varande af animalisk natur, fa, ett vegetabiliskt ut- 



Enl. "Schm. Jahrb." b. CXXI. 



2 ) "Virch. Arch." b. IX. 



3 ) "Die pflanzl. Parasiten des menschl. Korpers." Leipz. 1866 och "Virch. 

 Arch." b. XXXVI. 



4 ) Jfr Bard el e ben, "Lehrb. d. Chir." b. IV. p. 229 och "Ups. Lakaref. 

 Forh." b. II. p. 260. 



s ) "Brit, and For. Med. Chir. Rev." b. XXXIII. p. 200. 



